РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 8 юни 2010 година
отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит
(2010/320/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 126, параграф 9 и член 136 от него,
като взе предвид препоръката на Комисията,
като има предвид, че:
(1)
В член 136, параграф 1, буква а) от ДФЕС се предвижда възможността за приемане на мерки, отнасящи се до държавите-членки, чиято парична единица е еврото, с цел да се засилят координацията и наблюдението на тяхната бюджетна дисциплина.
(2)
В член 126 от ДФЕС се постановява, че държавите-членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит, както и се определя процедура при прекомерен дефицит за постигането на тази цел. Пактът за стабилност и растеж, който въвежда тази процедура сред своите корективни мерки, осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета при отчитане на икономическата ситуация.
(3)
На 27 април 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) Съветът реши, че в Гърция е налице прекомерен дефицит, и в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1) отправи препоръки за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2010 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен срок за Гърция за предприемане на ефективни действия. На 30 ноември 2009 г. в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС Съветът установи, че Гърция не е предприела ефективни действия; в резултат на това на 16 февруари 2010 г. в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС Съветът отправи предизвестие към Гърция за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г. (по-долу „решението на Съвета по член 126, параграф 9“). Съветът също така определи 15 май 2010 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия.
(4)
В член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 се посочва, че ако в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС са били предприети ефективни действия и ако след издаването на предизвестието са възникнали неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, Съветът може да реши по препоръка от Комисията да издаде актуализирано предизвестие съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС.
(5)
Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., послужили за основа на първоначалното предизвестие към Гърция, БВП се очаква да се свие с 0,25 % през 2010 г. и да възстанови растежа си след това, като през 2011 г. се увеличи с 0,7 %. Понастоящем за 2010 г. се очаква срив на реалния БВП, последван от допълнително свиване през 2011 г. Постепенното възстановяване на растежа се очаква за следващите години. Това подчертано влошаване на икономическия сценарий предполага съответно влошаване и на прогнозите за публичните финанси, при условие че политиката не бъде променена. Тук следва да се добави и преразгледаната във възходяща посока оценка на бюджетния дефицит за 2009 г. (от 12,7 % от БВП по време на приемането на решението на Съвета по член 126, параграф 9 на 13,6 % от БВП съгласно предоставеното от Гърция на 1 април 2010 г. фискално уведомление), която след приключване на разследването, понастоящем провеждано от Евростат съвместно с гръцките статистически органи (2), може да се наложи да бъде допълнително завишена (с около 0,3 % до 0,5 % от БВП). Освен това перспективите пред публичните финанси предизвикаха тревога на финансовите пазари, изразила се в рязкото покачване на рисковите премии по държавните облигации на страната, което допълнително затрудни контролирането на изменението на бюджетния дефицит и държавния дълг. В предварителната оценка, извършена от Комисията през март 2010 г., се посочи, че Гърция прилага, както се изисква от нея, фискалните мерки за постигане на заложения за 2010 г. целеви дефицит. Рязката промяна на икономическия сценарий обаче означава, че тези разчети не могат да се считат повече за валидни. Надвисналата заплаха за платежоспособността на правителството изисква още по-драстични мерки в рамките на тази година. Същевременно вероятното към момента равнище на икономически спад прави неосъществимо първоначално заложеното намаляване на дефицита. Може да се сметне, че в Гърция са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, което обосновава приемането на актуализирани препоръки съгласно член 126, параграф 9 и член 136 от ДФЕС.
(6)
В светлината на гореизложените съображения изглежда, че крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит в Гърция, определен в решението на Съвета по член 126, параграф 9, има нужда да бъде удължен с две години до 2014 г.
(7)
Към края на 2009 г. брутният държавен дълг възлезе на 115,1 % от БВП. Това е сред най-високите съотношения на дълга в ЕС, съществено надхвърлящо посочената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Освен това в резултат на протичащото проучване на статистическата информация съществува риск дългът да се окаже по-висок (с 5 до 7 процентни пункта). Постигането на намаляване на дефицита, считано за необходимо и осъществимо при сегашните обстоятелства, предполага обръщане от 2014 г. нататък на тенденцията на увеличаване на дълга. Освен постоянно високият държавен дефицит, за увеличаването на дълга допринасяха значително и т.нар. операции „под линия“. Всичко това повлия отрицателно на доверието на пазарите в способността на правителството на Гърция да обслужва задълженията си в бъдеще. Крайно необходимо е Гърция спешно да предприеме решителни действия с безпрецедентен мащаб за овладяване на дефицита и останалите допринасящи за увеличаването на дълга фактори с оглед намаляване на съотношението на дълга към БВП и възобновяване при първа възможност на финансиране от пазара.
(8)
Изключително острото влошаване на финансовото положение на правителството на Гърция накара държавите-членки от еврозоната, в съчетание с предоставената от Международния валутен фонд многостранна помощ, да одобрят предоставянето на помощ в подкрепа на стабилността на Гърция, така че да се запази финансовата стабилност на еврозоната като цяло. Помощта, предоставена от държавите-членки от еврозоната, ще бъде под формата на пул от двустранни заеми, координиран от Комисията. Заемодателите решиха, че тяхната подкрепа се предоставя при условие на спазване от страна на Гърция на настоящото решение. По-специално от Гърция се очаква да приложи посочените в настоящото решение мерки според заложения за тях график,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Гърция трябва да отстрани съществуващия прекомерен дефицит във възможно най-кратък срок, но най-късно до 2014 г.
2. Планът за коригиране на прекомерния дефицит предвижда постигане на равнище на дефицита на консолидирания държавен бюджет, което не надхвърля 18 508 млн. евро (8,0 % от БВП) през 2010 г., 17 065 млн. евро (7,6 % от БВП) през 2011 г., 14 916 млн. евро (6,5 % от БВП) през 2012 г., 11 399 млн. евро (4,9 % от БВП) през 2013 г. и 6 385 млн. евро (2,6 % от БВП) през 2014 г. За тази цел трябва да бъде постигнато подобряване на структурното салдо минимум с 10 % от БВП за периода 2009-2014 г.
3. Посоченият в параграф 2 план за корекция изисква годишното изменение на консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 млн. евро през 2010 г., 17 365 млн. евро през 2011 г., 15 016 млн. евро през 2012 г., 11 599 млн. евро през 2013 г. и 7 885 млн. евро през 2014 г. Въз основа на настоящите прогнози за БВП съответният план за съотношението на дълга към БВП следва да бъде 133,2 % през 2010 г., 145,2 % през 2011 г., 148,8 % през 2012 г., 149,6 % през 2013 г. и 148,4 % през 2014 г.
Член 2
1. Гърция приема следните мерки до края на юни 2010 г.:
а)
закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи;
б)
закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на държавните служители;
в)
отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с цел да бъдат спестени 700 млн. евро;
г)
отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат спестени 400 млн. евро;
д)
намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 млн. евро за един целогодишен период (350 млн. евро за 2010 г.);
е)
намаляване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 млн. евро за един целогодишен период (1 100 млн. евро за 2010 г.);
ж)
премахване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да бъдат спестени 1 900 млн. евро за един целогодишен период (1 500 млн. евро за 2010 г.);
з)
увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 800 млн. евро за един целогодишен период (800 млн. евро за 2010 г.);
и)
увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 050 млн. евро за един целогодишен период (450 млн. евро за 2010 г.);
й)
приемане на законодателство за прилагане на Директивата за услугите (3);
к)
приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на местната държавна администрация с оглед намаляване на оперативните разходи;
л)
създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и кохезионния фонд;
м)
приемане на закон за опростяване на започването на стопанска дейност;
н)
намаляване на публичните инвестиции с 500 млн. евро спрямо планираните;
о)
насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните фондове и Кохезионния фонд към специална централна сметка, която да не може да се използва за никаква друга цел;
п)
създаване на независим фонд за финансова стабилност, който да бъде използван в случаите на потенциален недостиг на капитал и за запазване на стабилността на финансовия сектор, посредством предоставяне при нужда на собствен капитал на банките;
р)
засилване на надзора над банките с повече човешки ресурси, по-често предоставяне на отчети, както и тримесечни стрес-тестове.
2. Гърция приема следните мерки до края на септември 2010 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3 % от БВП (4,1 % от БВП, ако се сметнат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки). В бюджета по-специално се съдържат следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 млн. евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф спестявания от реформирането на държавната администрация и органите на местното управление); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 млн. евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 млн. евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане на свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от минимум 400 млн. евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 1 млрд. евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 млн. евро през 2011 г.); приемане и прилагане от гръцкото правителство на законодателство, с което да се реформира държавната администрация и да се реорганизират местните органи на властта (с цел да се намалят разходите с минимум 500 млн. евро през 2011 г. и допълнително 500 млн. евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 1 млрд. евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за регламентиране на незаконното земеползване (с разчет за постъпления от минимум 1 500 млн. евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 млн. евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 млн. евро от предоставянето на лицензи и 200 млн. евро от лицензни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 500 млн. евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с минимум 150 млн. евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с минимум 100 млн. евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 млн. евро годишно); заместване на едва 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, общини, публични дружества, местно управление, държавни агенции и други органи);
б)
закон за реформиране на пенсионната система за осигуряване на нейната средносрочна и дългосрочна устойчивост. В закона следва в частност да се въведе единна пенсионна възраст от 65 години (включително за жените); сливане на съществуващите пенсионни фондове в три фонда с единна нова пенсионна система за всички настоящи и бъдещи заети лица (в сила от 1 януари 2013 г.); снижаване на тавана на пенсиите; постепенно увеличаване на минималния осигурителен стаж за пенсиониране с право на пълна пенсия от 37 на 40 години (до 2015 г.); минимална пенсионна възраст от 60 години до 1 януари 2011 г. (включително за работещите тежки и вредни професии и тези, плащали осигурителни вноски в продължение на 40 години); премахване на специалните разпоредби, приложими за лица, осигурени преди 1993 г. (като същевременно се запазват придобитите права); съществено съкращаване на списъка с тежки и вредни професии; намаляване на пенсиите (с 6 % годишно) за пенсиониращите се на възраст между 60 и 65 години и осигурителен стаж под 40 години; създаване на механизъм на автоматично приспособяване, обвързващ пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота (в сила от 2020 г.); създаване на ресурсово обвързан минимален гарантиран доход за възрастните хора над законово установената пенсионна възраст; въвеждане на по-стриктни условия и редовно преразглеждане на условията за получаване на пенсия за инвалидност; промяна на формулата за изчисляване на пенсиите в пенсионната схема, така че да се засили връзката между платени вноски и получавана пенсия (с капитализиране, ограничено до средногодишна ставка от 1,2 %), както и обхващане на всички доходи от труд през целия живот при изчисляването на пенсионната основа (като същевременно се запазват придобитите права). Прилагането на този закон би следвало през следващите десетилетия да сведе заложеното увеличаване на съотношението на разходите за пенсии към БВП под средното за еврозоната, както и следва да ограничи нарастването на разходите на публичния сектор за пенсии до по-малко от 2,5 % от БВП за периода 2010-2060 г.;
в)
засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на данните и счетоводното отчитане;
г)
проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която по-специално да включва създаването на централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни принципи и график за установяването на рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции;
д)
законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и контрола;
е)
лансиране на независим преглед на публичната администрация и съществуващите социални програми;
ж)
публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и разходите за просрочени плащания - за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори;
з)
план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните за сектор „Държавно управление“, по-специално чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната сметна палата, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96 (4), (ЕО) № 264/2000 (5), (ЕО) № 1221/2002 (6), (ЕО) № 501/2004 (7), (ЕО) № 1222/2004 (8), (ЕО) № 1161/2005 (9), (ЕО) № 223/2009 (10) и (ЕО) № 479/2009 (11);
и)
редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните предприятия и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията).
3. Гърция приема следните мерки до края на декември 2010 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 2, букви а) и г);
б)
проектозакон за засилване на фискалната рамка. В него следва по-специално да се съдържа определянето на средносрочна фискална рамка, създаването на задължителен резерв за непредвидени разходи в бюджета в размер на 10 % от общите бюджетни кредити, създаването на засилени механизми за надзор върху разходите и създаването на независима фискална агенция, която да предоставя консултации и експертни становища по фискалните въпроси;
в)
закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното време и предоставяне на възможността за сключване на местни териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под договореното за съответния сектор;
г)
закон за минималната работна заплата с оглед въвеждането на отделни минимални размери на заплатата за уязвимите групи, като младежи и дългосрочно безработни, както и на мерки за фиксиране на номиналния размер на настоящите минимални възнаграждения за срок от три години;
д)
реформа на законодателство за закрила в областта на заетостта с оглед удължаване на пробния период за новонаети лица на една година, намаляване на общия размер на обезщетенията за прекратяване на трудовите правоотношения и гарантиране, че условията за тях са еднакви за всички работници и служители, повишаване на минималната граница за задействане на разпоредбите в областта на масовите уволнения, особено при големите дружества, и улесняване на по-широкото използване на временни договори;
е)
значително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
ж)
въвеждане на нова система за управление на лекарствените продукти, като се насърчава използването на генерични лекарства;
з)
създаване на единна система за възлагане на обществени поръчки с централен възлагащ орган, като се осигурят стабилни тръжни процедури, предварителни и последващи проверки;
и)
законодателни актове, с които се опростява и се ускорява процесът за лицензиране на предприятия, промишлени дейности и свободни професии;
й)
изменение на институционалната рамка на гръцкия орган по конкуренцията с оглед увеличаване на независимостта му, определяне на разумни срокове за проучване на случаите и издаване на решение, както и предоставяне на правомощия за отхвърляне на жалби;
к)
подобрено управление на публичните активи с разчет да се набират минимум 1 млрд. евро годишно за периода 2011-2013 г.;
л)
мерки за премахване на съществуващите ограничения пред свободното предоставяне на услуги.
4. Гърция приема следните мерки до края на март 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 3, буква б).
5. Гърция приема следните мерки до края на юни 2011 г.:
а)
рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции, като възнагражденията са функция на производителността и служебните задължения;
б)
мерки за прилагане на изводите от външния независим преглед на функционирането на държавната администрация на всички равнища;
в)
засилване на инспектората по труда с достатъчно осигуряване на качествен персонал и с количествени цели във връзка с проверките, които ще бъдат проведени.
6. Гърция приема следните мерки до края на септември 2011 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2012 г. на мерки за фискална консолидация, възлизащи на минимум 2,2 % от БВП. В бюджета се съдържат по-специално следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): допълнително разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез прехвърлянето на продуктите и услугите от намалената към нормалната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 300 млн. евро); намаляване на публичната заетост в допълнение на правилото за назначаване на 1 нов служител на всеки 5 пенсионирани (с разчет за спестяване на минимум 600 млн. евро); въвеждане на акциз върху алкохолните напитки (на обща стойност минимум 300 млн. евро); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 200 млн. евро); реорганизиране на подсекторите на централното управление (с разчет за генериране на спестявания в размер минимум на 500 млн. евро); намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ (с минимум 300 млн. евро спрямо равнището от 2011 г.), замразяване на номиналния размер на пенсиите; увеличаване на ефикасността на облагането на свободните професии с патентен данък (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 100 млн. евро); съкращаване на трансферите към публичните предприятия (с минимум 800 млн. евро) вследствие на преструктурирането им; обвързване на помощите за безработни с ресурсното осигуряване (с разчет да бъдат спестени 500 млн. евро); набавяне на допълнителни постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 225 млн. евро от предоставянето на лицензи и 400 млн. евро от лицензни такси);
б)
смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и поглъщанията;
в)
опростяване на митническите процедури при внос и износ;
г)
допълнително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
д)
пълно изпълнение на плана за по-добро регулиране с оглед намаляване на административната тежест с 20 % (спрямо 2008 г.).
7. Гърция приема следните мерки до края на декември 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 6, буква а);
б)
засилване на управленския капацитет на всички управителни органи и междинни структури на оперативните програми по националната стратегическа референтна рамка за 2007-2013 г., както и сертифицирането им по ISO 9001:2008 (управление на качеството).
Член 3
Гърция изцяло сътрудничи с Комисията и при мотивирано искане от нея незабавно предоставя всички данни или документи, необходими за наблюдението на спазването на настоящото решение.
Член 4
1. Всяко тримесечие Гърция предоставя на Съвета и на Комисията доклад с мерките, взети с оглед спазване на изискванията на настоящото решение.
2. Докладите, посочени в параграф 1, съдържат подробна информация относно:
а)
конкретно приложените към датата на доклада мерки за спазване на изискванията на настоящото решение, включително тяхното въздействие върху бюджета в количествено изражение;
б)
конкретните планирани мерки, които ще бъдат приложени след датата на доклада, за постигане на съответствие с изискванията на настоящото решение, техния график за изпълнение и прогноза за тяхното въздействие върху бюджета;
в)
месечното изпълнение на държавния бюджет;
г)
изпълнението в рамките на годината на социалноосигурителния и на местните бюджети, както и на извънбюджетните фондове;
д)
емитирането и погасяването на държавен дълг;
е)
информация относно постоянните и временните тенденции при заетостта в публичния сектор;
ж)
неуредените плащания по правителствените разходи (натрупани просрочени задължения);
з)
финансовото положение на публичните предприятия и останалите публични структури.
3. Комисията и Съветът анализират докладите, за да преценят до каква степен Гърция спазва настоящото решение. В контекста на тези оценки Комисията може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция, установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.
Член 5
Настоящото решение поражда действие в деня на нотификацията му.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Люксембург на 8 юни 2010 година.
TARYBOS SPRENDIMAS
2010 m. birželio 8 d.
skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti
(2010/320/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnį 9 dalį ir 136 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti jų biudžetinės drausmės koordinavimą ir priežiūrą.
(2)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę funkciją įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę situaciją.
(3)
2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos (EB) sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Graikijoje susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1) 3 straipsnio 4 dalį pateikė rekomendacijas dėl to deficito ištaisymo ne vėliau kaip 2010 m. Taryba taip pat nustatė 2009 m. spalio 27 d. terminą, iki kurio Graikija turi imtis veiksmingų priemonių. 2009 m. lapkričio 30 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 8 dalimi, nustatė, kad Graikija nesiėmė veiksmingų priemonių; todėl 2010 m. vasario 16 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalimi, įspėjo Graikiją, kad ji imtųsi priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti ne vėliau kaip 2012 m. (toliau - Tarybos sprendimas pagal 126 straipsnio 9 dalį). Taryba taip pat nustatė 2010 m. gegužės 15 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių.
(4)
Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei buvo imtasi veiksmingų priemonių pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalį, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą.
(5)
Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėmis, kurios sudarė pirminio įspėjimo Graikijai pagrindą, buvo numatyta, kad 2010 m. BVP susitrauks ¼ % ir nuo 2011 m. ims didėti, o ekonomika turėjo augti 0,7 %. Dabar 2010 m. numatomas staigus realiojo BVP kritimas, o 2011 m. tolesnis traukimasis. Vėliau numatomas laipsniškas grįžimas prie augimo. Toks ryškus ekonominio scenarijaus pablogėjimas reiškia, kad nesikeičiant politikai atitinkamai bus prastesnė valstybės finansų perspektyva. Be to, reikėtų atsižvelgti į 2009 m. valdžios sektoriaus deficito rodiklio patikslinimą (jį padidinus nuo 12,7 % BVP įverčio, apskaičiuoto Tarybos sprendimo pagal 126 straipsnio 9 dalį priėmimo metu, iki 13,6 % BVP įverčio, remiantis 2010 m. balandžio 1 d. Graikijos pateiktu fiskaliniu pranešimu) ir į riziką, kad šis rodiklis gali būti vėl patikslintas (jį padidinant maždaug 0,3-0,5 % BVP) Eurostatui baigus Graikijos statistikos tarnybų tyrimą (2). Galiausiai, rinkose kilęs nerimas dėl valstybės finansų perspektyvos pasireiškė staigiu valdžios sektoriaus skolos rizikos priemokų padidėjimu, dėl to tapo dar sunkiau kontroliuoti valdžios sektoriaus deficito ir skolos raidą. Remiantis 2010 m. kovo mėn. Komisijos tarnybų atliktu preliminariu vertinimu, Graikija, kaip reikalauta, vykdė fiskalines priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų pasiektas planuotas 2010 m. deficito rodiklis. Tačiau staigus ekonominio scenarijaus pasikeitimas reiškia, kad minėtų planų nebegalima laikyti pagrįstais. Dėl tiesioginės grėsmės valstybės mokumui šiais metais reikia imtis dar griežtesnių priemonių. Kartu dėl dabar numatomo galimo didelio ekonomikos susitraukimo nebebus įmanoma įvykdyti pirminio deficito mažinimo plano. Galima laikyti, kad Graikijoje kilo netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, todėl yra pagrindo priimti patikslintas rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnį ir 126 straipsnio 9 dalį.
(6)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, Tarybos sprendime pagal 126 straipsnio 9 dalį nustatytą Graikijos perviršinio deficito ištaisymo terminą reikia pratęsti dvejiems metams - iki 2014 m.
(7)
Bendroji valstybės skola 2009 m. pabaigoje siekė 115,1 % BVP. Tai vienas didžiausių skolos ir BVP santykių ES, ir jis gerokai viršija Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Be to, pasibaigus šiuo metu vykdomam statistikos tarnybų tyrimui, šį skaičių gali tekti patikslinti (jį padidinant 5-7 procentiniais punktais). Jei būtų įvykdytas deficito mažinimo planas, kuris, atsižvelgiant į susidariusias aplinkybes, yra būtinas ir įmanomas, tai reikštų, kad 2014 m. skola liautųsi didėti. Be to, kad išliko dideli valdžios sektoriaus deficito rodikliai, prie skolos didėjimo labai prisidėjo ypatingos skolą didinančios operacijos (angl. below-the-line operations). Dėl to rinkose sumažėjo pasitikėjimas Graikijos Vyriausybės pajėgumu ateityje aptarnauti didėjančią skolą. Graikija turi ypač skubiai imtis precedento neturinčio masto ryžtingų veiksmų, susijusių su jos deficitu ir kitais skolos augimą skatinančiais veiksniais, kad būtų sustabdytas skolos ir BVP santykio didėjimas ir kad būtų galima vėl taikyti rinkos finansavimą.
(8)
Labai pablogėjus Graikijos valdžios sektoriaus finansų būklei, euro zonos valstybės narės nusprendė suteikti Graikijai paramą stabilumui užtikrinti, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, kartu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta daugiašale pagalba. euro zonos valstybių narių suteikta parama, Komisijai koordinuojant, bus teikiama kaip bendra dvišalių paskolų suma. Kreditoriai nusprendė savo paramą susieti su Graikijai šiuo sprendimu nustatytų reikalavimų laikymusi. Visų pirma Graikija turi vykdyti šiame sprendime nurodytas priemones laikydamasi jame išvardytų terminų,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Graikija kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2014 m. termino ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį.
2. Koregavimo planu perviršiniam deficitui ištaisyti siekiama, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 18 508 mln. EUR (8,0 % BVP), 2011 m. - 17 065 mln. EUR (7,6 % BVP), 2012 m. 14 916 mln. EUR (6,5 % BVP), 2013 m. - 11 399 mln. EUR (4,9 % BVP) ir 2014 m. - 6 385 mln. EUR (2,6 % BVP). Tam reikės pasiekti bent 10 % struktūrinio balanso pagerėjimą 2009-2014 m. laikotarpiu.
3. Siekiant įgyvendinti 2 dalyje nurodytą koregavimo planą, reikia, kad valdžios sektoriaus konsoliduotos bendrosios skolos metinis pokytis neviršytų 34 058 mln. EUR 2010 m., 17 365 mln. EUR 2011 m., 15 016 mln. EUR 2012 m., 11 599 mln. EUR 2013 m. ir 7 885 mln. EUR 2014 m. Remiantis dabartinėmis BVP projekcijomis, atitinkama skolos ir BVP santykio raida turėtų būti tokia: 133,2 % 2010 m., 145,2 % 2011 m., 148,8 % 2012 m., 149,6 % 2013 m. ir 148,4 % 2014 m.
2 straipsnis
1. Graikija iki 2010 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
įstatymą, kuriuo įdiegiama progresinių mokesčių sistema visiems pajamų šaltiniams ir horizontaliai suvienodinamas su darbo santykiais ir ilgalaikiu turtu susijusių pajamų apmokestinimas;
b)
įstatymą, kuriuo panaikinamos visos mokesčių sistemos išimtys ir autonominio apmokestinimo nuostatos, įskaitant specialiųjų priemokų valstybės tarnautojams pajamas;
c)
panaikina rezervo nenumatytiems atvejams biudžeto asignavimus, siekdama sutaupyti 700 mln. EUR;
d)
panaikina didžiąją dalį biudžeto asignavimų solidarumo pašalpai (išskyrus skurdui mažinti skirtą dalį), siekdama sutaupyti 400 mln. EUR;
e)
sumažina didžiausias pensijas, siekdama per visus metus sutaupyti 500 mln. EUR (350 mln. EUR 2010 m.);
f)
sumažina valstybės tarnautojams mokamas velykines, vasaros ir kalėdines premijas bei išmokas, siekdama per visus metus sutaupyti 1 500 mln. EUR (1 100 mln. EUR 2010 m.);
g)
Panaikina pensininkams mokamas velykines, vasaros ir kalėdines premijas, apsaugodama mažas pensijas gaunančius pensininkus, siekdama per visus metus sutaupyti 1 900 mln. EUR (1 500 mln. EUR 2010 m.);
h)
padidina PVM tarifą, siekdama per visus metus gauti mažiausiai 1 800 mln. EUR (800 mln. EUR 2010 m.) pajamų;
i)
padidina kuro, tabako ir alkoholio akcizus, siekdama per visus metus gauti mažiausiai 1 050 mln. EUR (450 mln. EUR 2010 m.) pajamų;
j)
priima paslaugų direktyvos įgyvendinimo teisės aktus (3);
k)
priima vietos lygmens viešojo administravimo reformavimo ir supaprastinimo įstatymą, siekdama mažinti veiklos sąnaudas;
l)
sukuria darbo grupę, siekdama gerinti struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimą;
m)
priima teisės aktą, siekdama supaprastinti naujų įmonių steigimo tvarką;
n)
500 mln. EUR sumažina anksčiau planuotas valstybės investicijas;
o)
perveda biudžeto asignavimus, skirtus bendrai finansuoti struktūrinių ir sanglaudos fondų paramą, į specialią centrinę sąskaitą, kurios negalima naudoti jokiu kitu tikslu;
p)
įsteigia nepriklausomą finansinio stabilumo fondą galimoms kapitalo nepakankamumo problemoms spręsti ir finansų sektoriaus patikimumui išlaikyti, kuris prireikus teiktų paramą bankams;
q)
sustiprina bankų priežiūrą didinant žmogiškuosius išteklius, reikalaujant dažnesnių ataskaitų ir ketvirtinių kapitalo pakankamumo tyrimų.
2. Graikija iki 2010 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
į 2011 m. biudžeto projektą įtraukia mažiausiai 3 % BVP vertės (4,1 % BVP vertės, jei būtų atsižvelgiama į perkėlimus, susijusius su 2010 m. vykdytomis priemonėmis) fiskalinio konsolidavimo priemones. Visų pirma į biudžetą turi būti įtrauktos šios priemonės (arba išskirtinėmis aplinkybėmis priemonės, kurias taikant būtų sutaupytos panašios sumos): valdžios sektoriaus tarpinio vartojimo sumažinimas mažiausiai 300 mln. EUR, palyginti su 2010 m. lygiu (be sutaupymų, gautų vykdant šioje dalyje nurodytą viešojo administravimo ir vietos valdžios institucijų reformą); pensijų indeksavimo įšaldymas (siekiant sutaupyti 100 mln. EUR); laikinas krizės mokestis labai didelį pelną uždirbančioms įmonėms (kurį taikant papildomos metinės pajamos sudarytų mažiausiai 600 mln. EUR 2011, 2012 ir 2013 m.); prezumpcinis savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimas (dėl kurio 2011 m. būtų gauta mažiausiai 400 mln. EUR pajamų, o 2012 ir 2013 m. šios pajamos būtų dar didesnės); PVM bazės išplėtimas, įtraukiant tam tikras šiuo metu PVM neapmokestinamas paslaugas, ir 30 % prekių ir paslaugų vietoje sumažinto tarifo nustatant pagrindinį tarifą (1 mlrd. EUR pajamos); laipsniškas ekologijos mokesčio, susijusio su išmetamu anglies dvideginiu, įvedimas (mažiausiai 300 mln. EUR pajamos 2011 m.); Graikijos Vyriausybės teisės aktų, susijusių su viešojo administravimo reforma ir vietos valdžios institucijų pertvarkymu, įgyvendinimas (siekiant 2011 m. išlaidas sumažinti mažiausiai 500 mln. EUR, o 2012 ir 2013 m. - dar po 500 mln. EUR); vidaus investicijų sumažinimas (mažiausiai 1 mlrd. EUR) skiriant pirmenybę ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojamiems investiciniams projektams; paskatos, susijusios su žemės naudojimo pažeidimų šalinimu (2011-2013 m. būtų gauta mažiausiai 1 500 mln. EUR, iš kurių mažiausiai 500 mln. EUR būtų gauta 2011 m.); pajamų už lošimo licencijas rinkimas (mažiausiai 500 mln. EUR už parduotas licencijas ir 200 mln. EUR mokesčių už išloštas sumas); nekilnojamojo turto mokesčio bazės išplėtimas patikslinant turto vertes (būtų gauta mažiausiai 500 mln. EUR papildomų pajamų); didesnis darbo užmokesčio natūra apmokestinimas, įskaitant su automobilių išperkamąja nuoma susijusių įmokų apmokestinimą (mažiausiai 150 mln. EUR); didesnis prabangos prekių apmokestinimas (mažiausiai 100 mln. EUR); specialus mokestis, taikomas neteisėtiems statiniams (turėtų būti gauta mažiausiai 800 mln. EUR pajamų per metus); tik 20 % į pensiją išėjusių viešojo sektoriaus darbuotojų pakeitimas (centrinės valdžios sektoriuje, savivaldybių lygiu, valstybės įmonėse, vietos valdžios institucijose, valstybinėse agentūrose ir kitose valstybės įstaigose);
b)
pensijų sistemos reformos įstatymas, siekiant užtikrinti sistemos tvarumą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Įstatymu visų pirma turėtų būti nustatomas vienodas pensinis amžius - 65 m. (įskaitant moterims); esamų trijų pensijų fondų sujungimas ir vienoda nauja pensijų sistema visiems dabartiniams ir būsimiems dirbantiesiems (pradedama taikyti nuo 2013 m. sausio 1 d.); pensijų viršutinės ribos mažinimas; laipsniškas minimalaus įmokų laikotarpio didinimas visai pensijai gauti nuo 37 iki 40 metų (iki 2015 m.); 60 metų minimalus pensinis amžius iki 2011 m. sausio 1 d. (įskaitant sunkiomis sąlygomis dirbančius asmenis ir asmenis, turinčius 40 metų įmokų mokėjimo laikotarpį); specialių taisyklių iki 1993 m. apdraustiems asmenims panaikinimas (išsaugant įgytas teises); esminis su sunkiomis darbo sąlygomis susijusių profesijų sąrašo sutrumpinimas; pensinių išmokų mažinimas (6 % per metus) asmenims, kurie išeina į pensiją sulaukę 60-65 metų turėdami trumpesnį nei 40 metų įmokų mokėjimo laikotarpį; automatinio koregavimo mechanizmo, kurį taikant pensinis amžius būtų susietas su ilgėjančia numatoma gyvenimo trukme, sukūrimas (nuo 2020 m.); su materialine padėtimi sietinų minimalių garantuotų pajamų pensinio amžiaus sulaukusiems ir vyresniems asmenims nustatymas; griežtesnių sąlygų invalidumo pensijoms gauti ir reguliaraus atitikties invalidumo pensijų reikalavimams tikrinimo nustatymas; įmokomis grindžiamų pensijų skyrimo tvarkos pakeitimas siekiant tvirtesnės sumokėtų įmokų ir gaunamų išmokų sąsajos (apribojant kaupimo normą iki 1,2 % metinio vidurkio) ir pensinių pajamų skaičiavimo išplėtimas atsižvelgiant į viso gyvenimo darbo užmokestį (išsaugant įgytas teises). Įgyvendinus šį įstatymą, ateinančiais dešimtmečiais turėtų būti sumažintas numatomas pensinių išlaidų ir BVP santykio didėjimas - jis būtų mažesnis už euro zonos vidurkį, o viešojo sektoriaus pensinių išlaidų didėjimas 2010-2060 m. būtų apribotas iki mažiau kaip 2,5 % BVP;
c)
vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos išteklių ir vaidmens stiprinimas ir apsaugos priemonių nuo galimo politinio kišimosi į duomenų projekcijų rengimo ir apskaitos procesą nustatymas;
d)
viešojo sektoriaus darbo užmokesčio teisės akto reformos projektas, įskaitant, visų pirma, už darbo užmokesčio mokėjimą atsakingos Bendrosios mokėjimo tarybos sukūrimą, vienodų principų ir terminų nustatymą siekiant užtikrinti supaprastintą ir vienodą valstybės sektoriui, vietos valdžios institucijoms ir kitoms agentūroms taikomą darbo užmokesčio sistemą;
e)
teisės aktas mokesčių administravimo ir kontrolės veiksmingumui gerinti;
f)
viešojo administravimo ir esamų socialinių programų nepriklausoma peržiūra;
g)
mėnesinis statistinių duomenų (remiantis pinigų principu) apie valdžios sektoriaus ir pavaldžių subjektų pajamas, išlaidas, finansines ir mokėtinų išlaidų nepriemokas skelbimas;
h)
veiksmų planas valdžios sektoriaus duomenų rinkimui ir tvarkymui gerinti, visų pirma sustiprinant statistikos tarnybų ir Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos kontrolės mechanizmus ir užtikrinant veiksmingą asmeninę atsakomybę už neteisingų duomenų pateikimą, siekiant užtikrinti, kad būtų neatidėliojant pateikiami kokybiški valdžios sektoriaus duomenys, kurių reikalaujama reglamentais (EB) Nr. 2223/96 (4), (EB) Nr. 264/2000 (5), (EB) Nr. 1221/2002 (6), (EB) Nr. 501/2004 (7), (EB) Nr. 1222/2004 (8), (EB) Nr. 1161/2005 (9), (EB) Nr. 223/2009 (10) ir (EB) Nr. 479/2009 (11);
i)
reguliarus informacijos apie valstybės įmonių ir kitų viešojo sektoriaus subjektų, kurie nepriskiriami valdžios sektoriui, finansinę padėtį (įskaitant išsamias pelno (nuostolių) ataskaitas, balanso ataskaitas, užimtumo ir darbo užmokesčio duomenis) skelbimas.
3. Graikija iki 2010 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
galutinis 2 dalies a ir d punktuose nurodytų priemonių priėmimas;
b)
teisės akto, kuriuo stiprinama fiskalinė sistema, projektas. Jame visų pirma turėtų būti numatytas vidutinės trukmės fiskalinės sistemos sukūrimas, privalomojo biudžeto rezervo nenumatytiems atvejams, kuris atitiktų 10 % visų asignavimų, sukūrimas, griežtesnių išlaidų kontrolės mechanizmų sukūrimas ir nepriklausomos fiskalinės tarnybos, kuri teiktų patarimus fiskaliniais klausimais ir vykdytų su tuo susijusią profesionalią priežiūrą;
c)
įstatymas, skirtas derybų dėl darbo užmokesčio privačiajame sektoriuje sistemai reformuoti, kuriuo turėtų būti nustatyti mažesni už viršvalandžius mokėtino darbo užmokesčio tarifai, suteikta daugiau lankstumo darbo laiko valdymo srityje ir leista vietos lygmens teritoriniais paktais nustatyti mažesnį nei sektorių susitarimais nustatytą darbo užmokesčio augimą;
d)
minimalaus darbo užmokesčio įstatymas, siekiant nustatyti mažesnius už minimalųjį darbo užmokesčio lygius rizikos grupėms, kaip antai jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams, ir taikyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad dabartinis minimalus darbo užmokestis, vertinant nominalia išraiška, trejus metus nesikeistų;
e)
užimtumo apsaugos teisės aktų reforma, siekiant bandomąjį laikotarpį priėmus į naujas pareigybes pratęsti iki vienerių metų, sumažinti bendrą išeitinių išmokų lygį ir užtikrinti, kad tarnautojams ir darbininkams būtų taikomos vienodos išeitinės išmokos sąlygos, padidinti minimalią ribą, nuo kurios taikomos su kolektyviniu atleidimu susijusios taisyklės, ypač didesnėse įmonėse, ir sudaryti daugiau galimybių labiau taikyti laikinas sutartis;
f)
reikšmingas struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo didinimas;
g)
naujos vaistų administravimo sistemos, pagal kurią būtų skatinama vartoti generinius vaistus, įdiegimas;
h)
bendros viešųjų pirkimų sistemos sukūrimas įsteigiant centrinę viešųjų pirkimų tarnybą, užtikrinant, visų pirma, labai patikimas konkursų organizavimo procedūras, ex ante ir ex post kontrolę;
i)
teisės aktas, kuriuo supaprastinamas ir spartinamas įmonių, pramonės veiklos ir savarankiškai dirbančiųjų licencijavimo procesas;
j)
Graikijos konkurencijos tarnybos (HCC) institucinės sistemos keitimas siekiant jos didesnio nepriklausomumo, nustatant priimtinus tyrimų atlikimo ir sprendimų priėmimo terminus ir suteikiant jai teisę atmesti skundus;
k)
geresnis valstybės turto valdymas siekiant 2011-2013 m. laikotarpiu sutaupyti mažiausiai 1 mlrd. EUR;
l)
priemonės, skirtos esamiems laisvės teikti paslaugas apribojimams pašalinti.
4. Graikija iki 2011 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
galutinis 3 dalies b punkte nurodytų priemonių priėmimas.
5. Graikija iki 2011 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
supaprastinta ir vienoda valstybės sektoriui, vietos valdžios institucijoms ir kitoms agentūroms taikoma darbo užmokesčio dydžių sistema, pagal kurią darbo užmokesčio dydis priklausytų nuo darbo našumo ir atliekamų užduočių;
b)
priemonės, kuriomis įgyvendinami sprendimai atlikus viešojo administravimo institucijų nepriklausomą funkcinį vertinimą;
c)
darbo inspekcijos stiprinimas, užtikrinant pakankamą kvalifikuotų darbuotojų skaičių ir nustatant kiekybinius tikslus, susijusius su atliktinų patikrinimų skaičiumi.
6. Graikija iki 2011 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
į 2012 m. biudžeto projektą įtraukia mažiausiai 2,2 % BVP vertės fiskalinio konsolidavimo priemones. Visų pirma į biudžetą įtraukiamos šios priemonės (arba išskirtinėmis aplinkybėmis priemonės, kurias vykdant būtų sutaupytos panašios sumos): tolesnis PVM bazės išplėtimas sumažinto PVM tarifo prekėms ir paslaugoms pradedant taikyti pagrindinį tarifą (siekiant papildomai surinkti mažiausiai 300 mln. EUR); tolesnis viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažinimas be to, kuris vykdomas vadovaujantis taisykle, kad vietoje 5 į pensiją išėjusių valstybės tarnautojų būtų priimtas 1 naujas valstybės tarnautojas (siekiant sutaupyti mažiausiai 600 mln. EUR); akcizų nustatymas nealkoholiniams gėrimams (kurių bendra suma sudarytų mažiausiai 300 mln. EUR); nekilnojamojo turto mokesčio bazės išplėtimas patikslinant turto vertes (siekiant gauti mažiausiai 200 mln. EUR papildomų pajamų); vietos valdymo lygmens pertvarkymas (siekiant sutaupyti mažiausiai 500 mln. EUR); valdžios sektoriaus tarpinio vartojimo sumažinimas (mažiausiai 300 mln. EUR, palyginti su 2011 m. lygiu); nominalus pensijų įšaldymas; prezumpcinio savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo veiksmingumo didinimas (siekiant surinkti mažiausiai 100 mln. EUR); pervedimų valstybės įmonėms sumažinimas atlikus jų restruktūrizavimą (mažiausiai 800 mln. EUR); nedarbo pašalpų susiejimas su materialine padėtimi (siekiant sutaupyti 500 mln. EUR); tolesnis pajamų už lošimo licencijas rinkimas (mažiausiai 225 mln. EUR už parduotas licencijas ir 400 mln. EUR mokesčių nuo išloštų sumų);
b)
teisinių kliūčių susijungimams ir įsigijimams mažinimas;
c)
importo ir eksporto muitinio įforminimo proceso paprastinimas;
d)
tolesnis struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo didinimas;
e)
visapusiškas geresnio reglamentavimo sistemos įgyvendinimas, siekiant 20 % sumažinti administracinę naštą (palyginti su 2008 m.).
7. Graikija iki 2011 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
galutinis 6 dalies a punkte nurodytų priemonių priėmimas;
b)
veiklos programų, vykdomų pagal 2007-2013 m. nacionalinį strateginių krypčių planą, visų vadovaujančiųjų ir tarpinių institucijų valdymo gebėjimų didinimas ir jų sertifikavimas pagal ISO 9001:2008 (kokybės vadybos) standartą.
3 straipsnis
Graikija visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir pastarajai pagrįstai paprašius nedelsdama pateikia visus duomenis arba dokumentus, reikalingus prižiūrėti, kaip laikomasi šio sprendimo.
4 straipsnis
1. Graikija kiekvieną ketvirtį teikia Tarybai ir Komisijai ataskaitą, kurioje išdėsto politikos priemones, kurios priimamos siekiant laikytis šio sprendimo.
2. 1 dalyje nurodytose ataskaitose turėtų būti pateikta išsami informacija apie:
a)
iki ataskaitos dienos įgyvendintas konkrečias priemones, reikalingas siekiant laikytis šio sprendimo, įskaitant jų kiekybinį poveikį biudžetui;
b)
po ataskaitos dienos numatomas įgyvendinti konkrečias priemones, reikalingas siekiant laikytis šio sprendimo, jų įgyvendinimo tvarkaraštį ir numatomą jų poveikį biudžetui;
c)
mėnesinį valstybės biudžeto vykdymą;
d)
tų pačių metų duomenis apie socialinės apsaugos, vietos valdžios ir nebiudžetinių fondų biudžetų vykdymą;
e)
Vyriausybės skolos vertybinių popierių išleidimą ir apmokėjimą;
f)
nuolatinio ir laikino užimtumo viešajame sektoriuje pokyčius;
g)
mokėtinas valdžios sektoriaus išlaidas (sukauptas nepriemokas);
h)
valstybės įstaigų ir kitų viešojo sektoriaus subjektų finansinę padėtį.
3. Komisija ir Taryba analizuoja ataskaitas siekdamos įvertinti, kaip Graikija laikosi šio sprendimo. Atsižvelgdama į tuos vertinimus, Komisija gali nurodyti priemones, kurių reikia siekiant laikytis šiuo sprendimu nustatyto koregavimo plano dėl perviršinio deficito ištaisymo.
5 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 8 d.