РЕШЕНИЕ 2011/411/ОВППС НА СЪВЕТА
от 12 юли 2011 година
за определяне на статута, седалището и реда и условията за дейността на Европейската агенция по отбраната, и за отмяна на Съвместно действие 2004/551/ОВППС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално членове 42 и 45 от него,
като има предвид, че:
(1)
Европейската агенция по отбраната (по-нататък „Агенцията“) беше създадена със Съвместно действие 2004/551/ОВППС на Съвета (1) от 12 юли 2004 г. (по-нататък „Съвместно действие 2004/551/ОВППС“) с цел да подкрепя Съвета и държавите-членки в усилията им да усъвършенстват отбранителните способности на Съюза в областта на управлението на кризи и да утвърждава европейската политика за сигурност и отбрана.
(2)
В одобрената от Европейския съвет на 12 декември 2003 г. Европейска стратегия за сигурност се посочва, че създаването на агенция по отбраната е важен елемент в развитието на по-гъвкави и ефикасни европейски военни ресурси.
(3)
В доклада относно изпълнението на Европейската стратегия за сигурност от 11 декември 2008 г. се потвърждава водещата роля на Агенцията в процеса на развитие на ключови отбранителни способности за общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО).
(4)
Съвместно действие 2004/551/ОВППС следва да бъде отменено и заменено, за да се вземат предвид измененията в Договора за Европейския съюз (ДЕС), направени с Договора от Лисабон.
(5)
Член 45 от ДЕС предвижда Съветът да приеме решение, което определя статута, седалището и реда и условията за дейността на Агенцията и което следва да отчита степента на ефективно участие на държавите-членки в действията на Агенцията.
(6)
Агенцията следва да допринесе за осъществяването на общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС), и по-конкретно на ОПСО.
(7)
Структурата на Агенцията следва да осигури възможности за реагиране на оперативните нужди на Съюза и държавите-членки във връзка с ОПСО и при необходимост да изпълнява функциите ѝ за сътрудничество с трети страни, организации и образувания.
(8)
Агенцията следва да развие тесни работни отношения със съществуващите договорености, групи и организации като например рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, Организацията за сътрудничество в областта на въоръженията (OCCAR) и Европейската космическа агенция (ЕКА).
(9)
Съгласно член 18, параграф 2 от ДЕС върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) следва да има водеща роля в структурата на Агенцията и да осигурява основната връзка между Агенцията и Съвета.
(10)
При изпълнението на ролята си в политическия надзор и определянето на политиката Съветът следва да дава насоки на Агенцията.
(11)
Поради характерът им, приемането на финансовата рамка на Агенцията, както е посочено в член 4, параграф 4 и сключването на административни договорености между Агенцията и трети страни, организации и структури трябва да бъде одобрено от Съвета с единодушие.
(12)
Когато приема насоки и решения във връзка с работата на Агенцията, Съветът следва да заседава в състав министри на отбраната.
(13)
Всички приети от Съвета насоки или решения във връзка с работата на Агенцията следва да се изготвят в съответствие с член 240 от ДФЕС.
(14)
Компетентността на подготвителните и консултативните органи на Съвета, особено на Комитета на постоянните представители по член 240 от ДФЕС, Комитета по политика и сигурност (КПС) по член 38 ДЕС и Военния комитет на ЕС (EUMC), следва да остане непроменена.
(15)
Националните директори по въоръженията, директорите на военни способности, директорите за научни изследвания и технологии и директорите по отбранителната политика следва да получават доклади и да дават принос по въпроси от своята компетентност при подготовката на решенията на Съвета във връзка с Агенцията.
(16)
Агенцията следва да има необходимата правосубектност за изпълнение на функциите си и постигане на целите си, като същевременно поддържа тясна връзка със Съвета и напълно зачита отговорностите на Европейския съюз и неговите институции.
(17)
Следва да се предвиди управляваните от Агенцията бюджети да имат възможност във всеки отделен случай да получават вноски за неадминистративните разходи от общия бюджет на Европейския съюз при пълно зачитане на правилата, процедурите и процесите на вземане на решения, които се прилагат към него, включително член 41, параграф 2 от ДЕС.
(18)
Като остава отворена за участието на всички държави-членки, Агенцията следва също така да предвиди възможността отделни групи държави-членки да създават ad hoc проекти или програми.
(19)
При решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество в съответствие с член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС и с Протокол (№ 10) относно постоянното структурирано сътрудничество, установено с член 42 от ДЕС, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Агенцията следва да подпомага осъществяването на постоянното структурирано сътрудничество.
(20)
Агенцията следва да има процедури за вземане на решения, които ѝ дават възможност да изпълнява ефективно задачите си, като същевременно зачита националната сигурност и отбранителните политики на участващите държави-членки.
(21)
Агенцията следва да изпълнява мисията си при пълно зачитане на член 40 от ДЕС.
(22)
Агенцията следва да работи, като се съобразява изцяло със стандартите и правилата за сигурност на Съвета.
(23)
В съответствие с член 5 от Протокол (№ 22) относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в изготвянето и изпълнението на решения и действия на Съюза, свързани с въпросите на отбраната. Следователно Дания няма да бъде обвързана от настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ГЛАВА 1
СЪЗДАВАНЕ, МИСИЯ И ЗАДАЧИ НА АГЕНЦИЯТА
Член 1
Създаване
1. Със Съвместно действие 2004/551/ОВППС първоначално беше създадена агенция в областта на развитието на отбранителните способности, научните изследвания, придобиването на военна техника и въоръжаване (по-нататък „Европейска агенция по отбраната“ или „Агенцията“), която продължава да съществува в съответствие със следващите разпоредби.
2. Агенцията действа под ръководството на Съвета в подкрепа на ОВППС и ОПСО в единната институционална рамка на Европейския съюз и без да засяга отговорностите на институциите на ЕС и органите на Съвета. Мисията на Агенцията не засяга останалите области на компетентност на Европейския съюз при пълно зачитане на член 40 от ДЕС.
3. Агенцията е отворена за всички държави-членки, които желаят да участват в нея. Държавите-членки, които вече участват в Агенцията към момента на приемане на настоящото решение, продължават да са участващи държави-членки.
4. Всяка държава-членка, която пожелае да участва в Агенцията след влизането в сила на настоящото решение или да се оттегли от Агенцията, нотифицира Съвета за намерението си и информира ВП. Всички необходими технически и финансови договорености за това участие или оттегляне се определят от Управителния съвет, посочен в член 8.
5. Седалището на Агенцията е в Брюксел.
Член 2
Мисия
1. Мисията на Агенцията е да подкрепя Съвета и държавите-членки в усилията им да усъвършенстват отбранителните способности на ЕС в областта на управлението на кризи и да утвърждава ОПСО в сегашната ѝ форма и в бъдещото ѝ развитие.
2. Агенцията определя оперативните нужди, насърчава мерки за удовлетворяването им, допринася за определянето и при необходимост за изпълнението на всички необходими мерки за засилване на производствената и технологична база в сектора на отбраната, участва в определянето на европейска политика в областта на способностите и въоръжаването и подпомага Съвета при оценката на подобряването на военните способности.
3. Мисията на Агенцията не засяга компетентността на държавите-членки по въпросите на отбраната.
Член 3
Определения
За целите на настоящото решение се използват следните определения:
а)
„участващи държави-членки“ означава държавите-членки на Европейския съюз, които участват в Агенцията;
б)
„допринасящи държави-членки“ означава участващите държави-членки на Европейския съюз, които допринасят за конкретен проект или програма на Агенцията.
Член 4
Политически надзор и договорености за представяне на доклади на Съвета
1. Агенцията действа под ръководството и политическия надзор на Съвета, на който редовно представя доклади и от който редовно получава насоки.
2. Агенцията редовно представя на Съвета доклади за своята дейност, и по-конкретно:
а)
представя на Съвета през ноември всяка година доклад за дейността на Агенцията през текущата година и информация за работната програма и бюджетите на Агенцията за следващата година;
б)
при решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество, поне веднъж годишно представя на Съвета информация за приноса на Агенцията в дейностите по оценяване в контекста на постоянното структурно сътрудничество, посочено в член 5, параграф 3, буква е), подточка ii).
Агенцията предоставя своевременно на Съвета информация по важни въпроси, които се представят пред Управителния съвет за вземане на решение.
3. Съветът с единодушие и по препоръка на КПС или други компетентни органи на Съвета, в зависимост от случая, всяка година приема насоки във връзка с работата на Агенцията, особено по отношение на нейната работна програма. Работната програма на Агенцията се разработва в рамките на тези насоки.
4. Всяка година Съветът одобрява с единодушие финансова рамка за Агенцията за следващите три години. Финансовата рамка съдържа договорените приоритети, свързани с тригодишния работен план на Агенцията, и представлява правно обвързващ таван за първата година и планирани стойности за втората и третата година. Не по-късно от 31 март всяка година Агенцията представя проект за финансова рамка и свързан с него работен план за разглеждане от Управителния съвет.
5. Агенцията може да отправя препоръки до Съвета и на Комисията, според необходимото за изпълнението на мисията ѝ.
Член 5
Функции и задачи
1. При изпълнението на своите функции и задачи Агенцията зачита останалите области на компетентност на Европейския съюз и на институциите на ЕС.
2. Изпълнението на функциите и задачите на Агенцията не засяга компетентността на държавите-членки по въпросите на отбраната.
3. Агенцията, под ръководството на Съвета, има следните задачи:
а)
Да допринася за определяне целите на военните способности на държавите-членки и да оценява спазването на поетите от държавите-членки ангажименти относно тези способности, по-специално като:
i)
определя съвместно с компетентните органи на Съвета, включително EUMC, бъдещите нужди на ЕС от отбранителни способности и използва наред с другото механизма за развитие на способностите и евентуален последващ механизъм;
ii)
координира изпълнението на плана за развитие на способностите и евентуален последващ план;
iii)
оценява според критерии, които предстои да бъдат договорени от държавите-членки, ангажиментите спрямо способностите, които държавите-членки поемат, наред с другото в процеса по плана за развитие на способностите и в рамките на механизма за развитие на способностите и евентуални последващи инструменти.
б)
Да насърчава хармонизирането на оперативните нужди и възприемането на ефективни и съвместими методи на снабдяване, по-специално като:
i)
насърчава и съгласува хармонизацията на военните нужди;
ii)
насърчава икономически целесъобразни и ефикасни доставки чрез откриване и разпространяване на най-добрите практики;
iii)
разработва оценки на финансовите приоритети за развитие на способностите и придобиване на военна техника.
в)
Да предлага многостранни проекти за изпълнение на целите в областта на военните способности, да осигурява координирането на програмите, изпълнявани от държавите-членки, както и управлението на специфични програми за сътрудничество, по-специално като:
i)
насърчава и предлага нови проекти за многостранно сътрудничество;
ii)
определя и предлага дейности за оперативно сътрудничество;
iii)
работи за съгласуване на действащите програми, които се изпълняват от държавите-членки;
iv)
по искане на държавите-членки поема отговорност за управлението на конкретни програми;
v)
по искане на държавите-членки изготвя програми за управление от OCCAR или чрез други договорености, в зависимост от случая.
г)
Да подкрепя научните изследвания в областта на отбранителните технологии, да координира и планира съвместни научноизследователски дейности и разработки на технически решения, съответстващи на бъдещите оперативни нужди, по-специално като:
i)
насърчава, когато е подходящо в сътрудничество с научноизследователските дейности на Съюза, научни изследвания, насочени към удовлетворяване на бъдещите нужди от способности в областта на отбраната и сигурността, като по този начин укрепва европейския производствен и технологичен потенциал в тази област;
ii)
насърчава по-ефективно целенасочени съвместни научни изследвания в областта на отбранителните технологии;
iii)
ускорява научните изследвания в областта на отбранителните технологии чрез проучвания и проекти;
iv)
управлява договори за научни изследвания в областта на отбранителните технологии;
v)
работи съвместно с Комисията за максимално взаимно допълване и синергия между отбранителните и гражданските или научноизследователски програми по въпросите на сигурността.
д)
Да допринася за определянето и при необходимост да прилага всяка полезна мярка за укрепване на производствената и технологичната база в сектора на отбраната и с оглед подобряването на ефективността на военните разходи, по-специално като:
i)
допринася за създаването на конкурентен в международен план европейски пазар за отбранителна техника без да се засягат правилата на вътрешния пазар и компетентността на Комисията в тази област;
ii)
разработва съответни политики и стратегии в консултации с Комисията и в подходящи случаи с производителите;
iii)
в консултации с Комисията и в рамките на задачите на Агенцията се стреми към разработване и хармонизация на равнището на ЕС на съответните процедури.
д)
При решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество да подпомага това сътрудничество, по-специално като:
i)
улеснява мащабни съвместни или европейски инициативи за развитие на способностите;
ii)
подпомага редовното оценяване на приноса на участващите държави-членки в областта на оперативните способности, по-специално на приноса им според критериите, които ще се определят, inter alia, въз основа на член 2 от Протокол (№ 10) относно постоянното структурирано сътрудничество, приложен към ДЕС и към ДФЕС, като най-малко веднъж годишно изготвя доклад за това.
Член 6
Правосубектност
Агенцията има правосубектност за изпълнение на функциите си и постигане на целите си. Държавите-членки гарантират, че Агенцията има най-широката правоспособност, предоставяна на юридическите лица съгласно националното им законодателство. Агенцията има право по-конкретно да придобива и да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна в съдебни производства. Агенцията е правоспособна да сключва договори с частни лица, публични органи или организации.
ГЛАВА II
ОРГАНИ И ПЕРСОНАЛ НА АГЕНЦИЯТА
Член 7
Ръководител на Агенцията
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) е ръководител на Агенцията.
2. Ръководителят на Агенцията отговаря за цялостната организация и функционирането на Агенцията и гарантира, че дадените от Съвета насоки и решенията на Управителния съвет се изпълняват от изпълнителния директор, който докладва на ръководителя на Агенцията.
3. Ръководителят на Агенцията представя пред Съвета докладите на Агенцията, посочени в член 4, параграф 2.
4. Ръководителят на Агенцията отговаря за постигането на административни договорености с трети страни и други организации, групи или образувания в съответствие с дадените от Управителния съвет указания. В рамките на тези договорености, одобрени от Управителния съвет, ръководителят на Агенцията отговаря за установяването на подходящи работни отношения с тях.
Член 8
Управителен съвет
1. Органът на Агенцията за вземане на решения е Управителният съвет, съставен от по един представител на всяка участваща държава-членка с правомощия да обвързва своето правителство и представител на Комисията. Управителният съвет действа в рамките на дадените от Съвета насоки.
2. Управителният съвет заседава на равнище министри на отбраната на участващите държави-членки или техни представители. По принцип Управителният съвет провежда поне две заседания годишно на равнище министри на отбраната.
3. Ръководителят на Агенцията свиква и председателства заседанията на Управителния съвет. По искане на дадена участваща държава-членка ръководителят на Агенцията свиква заседание в едномесечен срок.
4. Ръководителят на Агенцията може да делегира правомощието да председателства заседанията на Управителния съвет на равнище представители на министрите на отбраната.
5. Управителният съвет може да провежда заседания в специфичен състав (като национални директори по въоръженията, директори на военни способности, директори за научни изследвания и технологии или директори по отбранителната политика).
6. На заседанията на Управителния съвет присъстват:
а)
изпълнителният директор на Агенцията, посочен в член 10 или негов представител,
б)
председателят на EUMC или негов представител,
в)
представители на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД).
7. Управителният съвет може да реши да покани по въпроси от общ интерес:
а)
генералния секретар на НАТО или негов представител,
б)
ръководителите/председателите на други договорености, групи или организации, чиято работа има отношение към работата на Агенцията (като например рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, OCCAR и ЕКА),
в)
според случая - представители на други трети страни.
Член 9
Задачи и правомощия на Управителния съвет
1. В рамките на дадените от Съвета насоки, посочени в член 4, параграф 1, Управителният съвет:
а)
одобрява докладите, които се представят на Съвета;
б)
на основата на проект, внесен от ръководителя на Агенцията и не по-късно от 31 декември всяка година, одобрява годишната работна програма на Агенцията за следващата година;
в)
приема общия бюджет на Агенцията не по-късно от 31 декември всяка година предвид стойностите в утвърдената от Съвета финансова рамка за Агенцията;
г)
одобрява създаването в рамките на Агенцията на ad hoc проекти или програми съгласно член 19;
д)
назначава изпълнителния директор и до двама негови заместници;
е)
взема решение на Агенцията да бъде възложено от една или повече държави-членки административното и финансовото управление на някои дейности в рамките на нейната компетентност съгласно член 17;
ж)
одобрява всяка препоръка до Съвета или Комисията;
з)
приема процедурен правилник на Агенцията;
и)
може да изменя финансовите разпоредби за изпълнението на общия бюджет на Агенцията;
й)
може да изменя правилата и разпоредбите, приложими към договорно наетия персонал и командированите национални експерти;
к)
определя техническите и финансовите договорености по отношение на участието или оттеглянето на държави-членки, посочено в член 1, параграф 4;
л)
приема указания относно постигането на административни договорености от ръководителя на Агенцията;
м)
одобрява ad hoc договорености, посочени в член 22, параграф 1;
н)
сключва административните договорености между Агенцията и трети страни, посочени в член 24, параграф 1;
о)
одобрява годишните отчети и счетоводния баланс;
п)
взема всички други необходими решения във връзка с изпълнението на мисията на Агенцията.
2. Освен когато е предвидено друго в настоящото решение, Управителният съвет взема решения с квалифицирано мнозинство. Гласовете на участващите държави-членки се претеглят съгласно член 16, параграфи 4 и 5 от ДЕС. В гласуването вземат участие само представителите на участващите държави-членки.
3. Ако представител на участваща държава-членка заяви в Управителния съвет, че поради важни причини, които излага, свързани с националната политика, възнамерява да се противопостави на приемането на решение, за което се изисква квалифицирано мнозинство, не се пристъпва към гласуване. Представителят може да отнесе въпроса чрез ръководителя на Агенцията до Съвета с оглед даване на насоки на Управителния съвет според случая. Алтернативният подход е Управителният съвет с квалифицирано мнозинство да вземе решение да отнесе въпроса до Съвета за решение. Съветът действа с единодушие.
4. По предложение на изпълнителния директор или на участваща държава-членка Управителният съвет може да вземе решение да създаде:
а)
комитети за подготовка на административни и бюджетни решения на Управителния съвет в състав от делегати на участващите държави-членки и представител на Комисията;
б)
специализирани комитети по конкретни въпроси в рамките на компетентността на Агенцията. Тези комитети са съставени от делегати на участващите държави-членки и освен ако Управителният съвет не реши друго - представител на Комисията.
В решението за създаване на такива комитети се посочват техният мандат и срок.
Член 10
Изпълнителен директор
1. Изпълнителният директор и неговият(те) заместник(ци) се назначават от Управителния съвет по предложение на ръководителя на Агенцията за тригодишен срок. Управителният съвет може да удължи този срок с две години. Изпълнителният директор и до двама негови заместници работят под ръководството на ръководителя на Агенцията и в съответствие с решенията на Управителния съвет.
2. Изпълнителният директор, подпомаган от своя(ите) заместник(ци), предприема всички необходими мерки, за да гарантира ефективността и ефикасността на работата на Агенцията. Изпълнителният директор отговаря за надзора и координацията на функционалните звена, за да осигури последователност в цялостната им работа. Изпълнителният директор ръководи персонала на Агенцията.
3. Изпълнителният директор отговаря за:
а)
осигуряване на изпълнението на годишната работна програма на Агенцията;
б)
подготовката на работата на Управителния съвет, особено проекта за годишна работна програма на Агенцията;
в)
изготвянето на проекта за годишен общ бюджет, който се представя на Управителния съвет;
г)
изготвянето на тригодишния работен план, който се представя на Управителния съвет;
д)
изготвянето на тригодишната финансова рамка, която се представя на Съвета;
е)
осигуряване на тясно сътрудничество с подготвителните органи на Съвета, особено КПС и EUMC, и предоставянето на информация;
ж)
изготвянето на докладите, посочени в член 4, параграф 2;
з)
изготвянето на отчета за приходите и разходите и изпълнението на общия бюджет на Агенцията и на бюджетите на ad hoc проекти или програми, поверени на Агенцията;
и)
текущото административно ръководство на Агенцията;
й)
всички аспекти на сигурността;
к)
всички въпроси във връзка с персонала.
4. В рамките на работната програма и общия бюджет на Агенцията изпълнителният директор има правомощия да сключва договори и да наема персонал. Изпълнителният директор е разпоредител с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на управляваните от Агенцията бюджети.
5. Изпълнителният директор се отчита пред Управителния съвет.
6. Изпълнителният директор е законният представител на Агенцията.
Член 11
Персонал
1. Персоналът на Агенцията, включващ изпълнителния директор, се състои от договорно наети и постоянни служители, подбрани сред кандидати от всички участващи държави-членки на възможно най-широка географска основа и от институциите на ЕС. Персоналът на Агенцията се подбира от изпълнителния директор в зависимост от съответните компетенции и експертни познания и чрез провеждане на справедливи и прозрачни конкурсни процедури. Изпълнителният директор предварително публикува данни за всички свободни длъжности и критериите за подбор. Във всички случаи набирането на персонал има за цел да осигури на Агенцията услугите на персонал с най-високо ниво на компетентност и ефикасност.
2. По предложение на изпълнителния директор и след консултация с Управителния съвет ръководителят на Агенцията назначава и подновява договорите на персонала на Агенцията на висше управленско ниво.
3. Персоналът на Агенцията се състои от:
а)
персонал, нает пряко от Агенцията на срочни договори, подбран сред граждани на участващите държави-членки. Съветът с единодушие е одобрил правилника, приложим за тази категория персонал (2). Управителният съвет, при необходимост, преразглежда и изменя правилника, когато последният предвижда това.
б)
национални експерти, командировани от участващите държави-членки на длъжности в организационната структура на Агенцията или за конкретни задачи и проекти. Съветът с единодушие е одобрил правилника, приложим за тази категория персонал (3). Управителният съвет, при необходимост, преразглежда и изменя правилника, когато последният предвижда това.
в)
длъжностни лица на Съюза, командировани в Агенцията за определен срок и/или за конкретни задачи или проекти според нуждите.
4. Съдът на Европейския съюз е компетентен при спорове между Агенцията и всяко лице, спрямо което се прилага правилникът за персонала на Агенцията.
ГЛАВА III
БЮДЖЕТНИ И ФИНАНСОВИ РАЗПОРЕДБИ
Член 12
Бюджетни принципи
1. Бюджетите, изготвени в евро, са актовете, които за всяка бюджетна година определят и разрешават всички приходи и разходи, управлявани от Агенцията.
2. Въведените в бюджета бюджетни кредити се разрешават за бюджетната година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември същата година.
3. За всеки бюджет приходната и разходната част трябва да бъдат балансирани. Всички приходи и разходи се въвеждат напълно в съответната бюджетна част без всякакви насрещни корекции.
4. Бюджетът съдържа диференцирани бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, и недиференцирани бюджетни кредити.
5. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през текущата бюджетна година. Задълженията, обаче, могат да бъдат поемани общо или на годишни вноски. Задълженията се записват по сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения.
6. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през текущата бюджетна година и/или през предходни бюджетни години. Плащанията се записват по сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
7. Приходите за една бюджетна година се записват в сметките за бюджетната година въз основа на събраните суми през бюджетната година.
8. Приходите и разходите не могат да бъдат изпълнени по друг начин, освен чрез разпределяне в съответния бюджетен ред и в рамките на бюджетните кредити, определени в него.
9. Бюджетните кредити се използват при спазване на принципа на добро финансово управление, и по-специално при спазване на принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
Член 13
Общ бюджет
1. До 31 март всяка година ръководителят на Агенцията представя на Управителния съвет цялостна прогноза на проекта за общ бюджет за следващата година, като зачита определените във финансовата рамка граници.
2. До 30 септември всяка година ръководителят на Агенцията предлага на Управителния съвет проекта за общ бюджет. Проектът включва:
а)
считаните за необходими бюджетни кредити:
i)
за покриване на текущите разходи на Агенцията, разходите за персонал и разходите за провеждане на срещи;
ii)
за осигуряване на външни консултации, главно за оперативен анализ, които имат съществено значение за изпълнението на задачите на Агенцията и за конкретни научни и технологични дейности в обща полза на всички участващи държави-членки, по-конкретно технически казуси и предварителни проучвания за осъществимост;
б)
прогноза за приходите, необходими за покриване на разходите.
3. Управителният съвет се стреми да гарантира, че бюджетните кредити, посочени в параграф 2, буква а), подточка ii), представляват значителен дял от общия размер на бюджетните кредити, посочени в параграф 2. Тези бюджетни кредити отразяват действителните потребности и осигуряват изпълнението на оперативната роля на Агенцията.
4. Проектът за общ бюджет се придружава от подробно щатно разписание на персонала и подробна обосновка.
5. Управителният съвет с единодушие може да вземе решение проектът за общ бюджет да включи и конкретен проект или програма, когато това очевидно е от обща полза за всички участващи държави-членки.
6. Бюджетните кредити се класифицират в дялове и глави, като разходите се обединяват по вид или цел и, според необходимостта, се подразделят в статии.
7. Всеки дял може да включва глава, озаглавена „Временни бюджетни кредити“. Тези бюджетни кредити се вписват в тази глава при наличието на несигурност, основана на сериозни съображения, относно размера на необходимите бюджетни кредити или възможността за изпълнение на вписаните кредити.
8. Приходите се състоят от:
а)
вноски, платими от участващите в Агенцията държави-членки въз основа на размера на брутния национален доход (БНД);
б)
други приходи.
Проектът за общ бюджет съдържа редове за целеви приходи и по възможност посочва предвидените по тях суми.
9. Управителният съвет приема проекта за общ бюджет до 31 декември всяка година в границите на финансовата рамка на Агенцията. При приемането, Управителният съвет се председателства от ръководителя на Агенцията или от посочен от ръководителя на Агенцията представител, или от поканен от ръководителя на Агенцията член на Управителния съвет. Изпълнителният директор обявява, че бюджетът е приет и нотифицира участващите държави-членки.
10. Ако в началото на дадена бюджетна година проектът за общ бюджет не е бил приет, то сума, равна на не повече от една дванадесета от бюджетните кредити за предходната бюджетна година, може да бъде изразходвана всеки месец по отношение на всяка глава или друго подразделение на бюджета. Тази разпоредба обаче не води до предоставяне на разположение на Агенцията на бюджетни кредити, които превишават една дванадесета от кредитите, предвидени в при изготвянето на проекта за общ бюджет. По предложение на изпълнителния директор Управителният съвет може с квалифицирано мнозинство да разреши да бъдат извършени разходи, надвишаващи тази една дванадесета, при условие че всички бюджетни кредити за текущата бюджетна година не надвишават тези за предходната бюджетна година. Изпълнителният директор може да отправи искане за вноските, необходими за покриване на разрешените по тази разпоредба бюджетни кредити, които са платими в рамките на 30 дни след отправяне на искането.
Член 14
Коригиращи бюджети
1. В случай на неизбежни, изключителни или непредвидени обстоятелства, изпълнителният директор може да предложи проект за коригиращ бюджет в границите, определени във финансовата рамка.
2. Проектът за коригиращ бюджет се изготвя, предлага и приема и се нотифицира в съответствие със същата процедура както за общия бюджет в границите, определени във финансовата рамка. Управителният съвет действа съобразно неотложността.
3. В случаите, когато определените във финансовата рамка граници се считат за недостатъчни поради изключителни и непредвидени обстоятелства и като се вземат предвид правилата, определени в член 13, параграфи 2 и 3, Управителният съвет представя коригиращ бюджет за приемане от Съвета, като взема решение с единодушие.
Член 15
Целеви приходи
1. Агенцията може да получава в общия си бюджет финансови вноски под формата на целеви приходи за специални цели, предназначени за покриване на разходи, различни от посочените в член 13, параграф 2, буква а), подточка i):
а)
от общия бюджет на Европейския съюз, като се решава поотделно за всеки случай, при пълно спазване на приложимите за него правила, процедури и процеси на вземане на решения;
б)
от държавите-членки, трети държави или други трети страни.
2. Целевите приходи могат да се използват само за конкретната цел, за която са предназначени.
Член 16
Вноски и възстановяване на суми
1. Определяне на вноските, когато е приложим размерът на БНД:
а)
Когато е приложим размерът на БНД, разбивката на вноските между държавите-членки, от които се изисква участие под формата на вноски, се определя в съответствие с размера на брутния национален продукт, както е посочено в член 41, параграф 2 от Договора за ЕС, и в съответствие с Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (4), или в съответствие с всяко друго решение на Съвета, което може да го замени.
б)
Данните за изчисляването на всяка вноска са данните от колоната „Собствен ресурс на база БНД“ от таблицата „Обобщение на финансирането на общия бюджет по видове собствени ресурси и по държави-членки“, приложена към последния бюджет на Европейския съюз. Дължимата от всяка държава-членка вноска е пропорционална на дела на БНД на съответната държава-членка в общия съвкупен БНД на държавите-членки, които дължат вноски.
2. Схема за плащане на вноските
а)
Вноските, предназначени за финансиране на общия бюджет на Агенцията, се заплащат от участващите държави-членки на три равни дяла - до 15 февруари, 15 юни и 15 октомври на съответната бюджетна година.
б)
Когато е приет коригиращ бюджет, необходимите вноски се заплащат от съответните държави-членки в рамките на 60 дни от отправяне на искането за вноски.
в)
Всяка държава-членка поема банковите такси във връзка с плащането на собствените си вноски.
г)
Ако годишният бюджет не е одобрен да края на ноември, по искане на държава-членка, Агенцията може да отправи отделно предварително искане за вноски от тази държава-членка.
Член 17
Управление на разходи от Агенцията от името на държави-членки
1. Управителният съвет, по предложение на изпълнителния директор или на държава-членка, може да реши, че Агенцията може да бъде натоварена от държавите-членки с административното и финансово управление на някои дейности в рамките на нейната компетентност.
2. В своето решение Управителният съвет може да упълномощи Агенцията да сключва договори от името на определени държави-членки. Той може да упълномощи Агенцията да събира необходимите средства от тези държави-членки предварително, за да изпълнява сключените договори.
Член 18
Изпълнение на бюджета
1. Финансовите разпоредби, приложими към общия бюджет на Агенцията, се приемат от Съвета с единодушие (5). Управителният съвет, с единодушие, преразглежда и изменя при необходимост тези разпоредби.
2. По предложение на изпълнителния директор при необходимост Управителният съвет приема правила за приложение във връзка с изпълнението и контрола на общия бюджет, по-специално по отношение на обществените поръчки, без да се нарушават съответните правила на ЕС. Управителният съвет гарантира по-конкретно, че изискванията за сигурност на доставките и защита на отбранителната тайна и правата върху интелектуалната собственост са надлежно взети предвид.
3. Предвидените в настоящия член финансови разпоредби и правила не се прилагат за ad hoc проекти и програми, посочени в членове 19 и 20.
ГЛАВА IV
AD HOC ПРОЕКТИ ИЛИ ПРОГРАМИ И СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ БЮДЖЕТИ
Член 19
Одобряване на ad hoc проекти или програми категория А (клауза за отказ) и свързаните с тях ad hoc бюджети
1. Една или повече участващи държави-членки или изпълнителният директор могат да представят пред Управителния съвет ad hoc проект или програма в рамките на компетентност на Агенцията, който предполага общо участие на участващите държави-членки. Управителният съвет се уведомява относно ad hoc бюджета във връзка с предложения проект или програма, ако има такъв, и относно потенциалния финансов принос на трети страни.
2. Всички участващи държави-членки по принцип имат принос. Те уведомяват изпълнителния директор относно своите намерения във връзка с това.
3. Управителният съвет одобрява създаването на ad hoc проект или програма.
4. Управителният съвет, по предложение на изпълнителния директор или на участваща държава-членка, може да вземе решение да сформира комитет за надзор на управлението и изпълнението на ad hoc проект или програма. Комитетът е съставен от делегати от всяка допринасяща държава-членка и от представител на Комисията, ако Съюзът има финансов принос за проекта или програмата. Решението на Управителния съвет уточнява мандата на комитета и срока, за който ще действа.
5. За всеки ad hoc проект или програма допринасящите държави-членки, заседаващи в рамките на Управителния съвет, одобряват:
а)
правилата, регулиращи управлението на проекта или програмата;
б)
при необходимост свързания с проекта или програмата ad hoc бюджет, формулата за разпределение на вноските и необходимите правила за изпълнение;
в)
участието на трети страни в комитета по параграф 4. Тяхното участие не засяга независимостта на Съюза при вземане на решения.
6. Когато Съюзът има финансов принос за ad hoc проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по параграф 5 при пълно спазване на процедурите за вземане на решения, приложими за общия бюджет на Европейския съюз.
Член 20
Одобряване на ad hoc проекти или програми категория Б (клауза за участие) и свързаните с тях ad hoc бюджети
1. Една или повече участващи държави-членки могат да уведомят Управителния съвет, че възнамеряват да създадат ad hoc проект или програма в рамките на компетентност на Агенцията и при необходимост свързан с тях ad hoc бюджет. Управителният съвет се уведомява относно ad hoc бюджета във връзка с предложения проект или програма, ако има такъв, относно необходимите човешки ресурси за проекта или програмата, ако е приложимо, и относно потенциалния финансов принос на трети страни.
2. С оглед на осигуряването на максимални възможности за сътрудничество, всички участващи държави-членки получават своевременно информация за ad hoc проекта или програмата, включително за основанието, на което участието може евентуално да се разшири, за да може всяка участваща държава да заяви интерес за присъединяване. Освен това инициаторът (инициаторите) на проекта или програмата полагат усилия да разширят членството си колкото е възможно. Участието се определя от инициаторите за всеки конкретен случай.
3. Впоследствие ad hoc проектът или програмата се разглежда като проект или програма на Агенцията, освен ако Управителният съвет не реши друго в едномесечен срок от получаването на посочената в параграф 1 информация.
4. Всяка участваща държава-членка, която на по-късен етап изяви желание за участие в ad hoc проект или програма, уведомява допринасящите държави-членки за своите намерения. В двумесечен срок от получаването на уведомлението допринасящите държави-членки вземат решение за участието на съответната държава-членка, като имат предвид основанието, посочено при информирането на държавите-членки за проекта или програмата.
5. Допринасящите държави-членки вземат решенията, необходими за създаването и изпълнението на ad hoc проект или програма и за свързания с тях бюджет, когато е необходимо. Когато Съюзът има финансов принос в такъв проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по настоящия параграф при пълно спазване на процедурите за вземане на решения, приложими за общия бюджет на Европейския съюз. Допринасящите държави-членки информират Управителния съвет по целесъобразност за развитието във връзка с такъв проект или програма.
Член 21
Вноски от общия бюджет на Европейския съюз в ad hoc бюджети
В ad hoc бюджети, предвидени за ad hoc проекти или програми по членове 19 и 20, могат да се правят вноски от общия бюджет на Европейския съюз.
Член 22
Участие на трети страни
1. Трети страни могат да имат финансово участие в конкретни ad hoc проекти или програми, създадени в съответствие с член 19 или 20, и в свързаните с тях бюджети. Управителният съвет, с квалифицирано мнозинство, одобрява при необходимост ad hoc договорености между Агенцията и третите страни за всеки конкретен проект или програма.
2. За проектите по член 19 допринасящите държави-членки, заседаващи в рамките на Управителния съвет, одобряват необходимите ред и условия във връзка с финансовия принос на съответните трети страни.
3. За проектите по член 20 допринасящите държави-членки вземат решения за всички необходими условия във връзка с финансовия принос на съответните трети страни.
4. Когато Съюзът има финансов принос в ad hoc проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по параграфи 2 и 3.
ГЛАВА V
ОТНОШЕНИЯ С КОМИСИЯТА
Член 23
Включване в дейността на Агенцията
1. Комисията е член на Управителния съвет без право на глас и е изцяло включена в дейността на Агенцията.
2. Комисията може също да участва в проекти и програми на Агенцията.
3. Агенцията установява необходимите административни договорености и работни отношения с Комисията, по-конкретно по отношение на обмена на експертен опит и консултации в областите, където дейностите на Съюза имат отношение към мисиите на Агенцията и дейностите на Агенцията са свързани с тези на Съюза.
4. Между Агенцията и Комисията или между допринасящите държави-членки и Комисията по взаимно съгласие се договарят за всеки конкретен случай необходимите условия за покриване на вноски от общия бюджет на Европейския съюз съгласно членове 15 и 21.
ГЛАВА VI
ОТНОШЕНИЯ С ТРЕТИ ДЪРЖАВИ, ОРГАНИЗАЦИИ И ОБРАЗУВАНИЯ
Член 24
Административни договорености и други въпроси
1. За целите на изпълнението на мисията си Агенцията може да сключва административни договорености с трети държави, организации и образувания. Договореностите обхващат, по-специално:
а)
принципа на взаимоотношенията между Агенцията и третата страна;
б)
предоставянето на консултации по въпроси, свързани с дейността на Агенцията;
в)
въпроси, свързани със сигурността.
При сключването на тези договорености Агенцията зачита единната институционална рамка и независимостта на ЕС при вземане на решения. Всяка договореност се сключва от Управителния съвет с единодушното одобрение на Съвета.
2. Агенцията развива тесни работни отношения с членовете на OCCAR и страните по рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, с оглед на евентуалното им включване в работата или на навременното усвояване на техните принципи и практики, по целесъобразност и взаимно съгласие.
3. Чрез прилагането на процедурите на механизма за развитие на способностите се осигурява реципрочност по отношение на прозрачността и последователно развитие в областта на способностите. Други работни отношения между Агенцията и съответните органи на НАТО се определят чрез административните договорености по параграф 1 при пълно зачитане на установената рамка на сътрудничество и посредством консултации между ЕС и НАТО.
4. В рамките на договореностите по параграф 1, Агенцията има право да установява работни отношения с организации и образувания, различни от посочените в параграфи 2 и 3, за да се улесни евентуалното участие в проектите и програмите.
5. В рамките на договореностите по параграф 1, Агенцията има право да установява работни отношения с трети държави, за да се улесни евентуалното участие в проекти и програми.
6. На бившите членове на Западноевропейската група по въоръженията, които не членуват в ЕС, се осигурява възможно най-голяма прозрачност по отношение на конкретните проекти и програми на Агенцията с оглед на евентуалното им участие, когато е целесъобразно. За тази цел се сформира консултативен комитет, който играе ролята на форум за обмен на мнения и информация по въпроси от общ интерес, попадащи в обхвата на мисията на Агенцията. Той се председателства от изпълнителния директор или негов представител. Консултативният комитет включва по един представител от всяка участваща държава-членка и представител на Комисията, както и представители на бившите членове на Западноевропейската група по въоръженията, които не членуват в ЕС, в съответствие с условията, които бъдат договорени с тях.
7. Други държави-членки на НАТО, които не членуват в ЕС, могат по тяхна молба да участват в консултативния комитет по параграф 6 в съответствие с условията, които бъдат договорени с тях.
8. Консултативният комитет по параграф 6 може да служи и като форум за диалог с трети страни по конкретни въпроси от взаимен интерес в рамките на компетентност на Агенцията и може да осигурява пълната информираност на членовете по развоя на събитията от общ интерес и по възможностите за бъдещо сътрудничество.
ГЛАВА VII
ДРУГИ РАЗПОРЕДБИ
Член 25
Привилегии и имунитети
Привилегиите и имунитетите на изпълнителния директор и на служителите на Агенцията са предвидени в Решението на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета относно привилегиите и имунитетите, предоставени на Европейската агенция по отбраната и на нейните служители, от 10 ноември 2004 г.
Привилегиите и имунитетите на Агенцията са предвидени в Протокол (№ 7) за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 26
Клауза за преразглеждане
Не по-късно от 14 юли 2014 г. ръководителят на Агенцията представя пред Управителния съвет доклад за изпълнението на настоящото решение с оглед евентуалното му преразглеждане от Съвета.
Член 27
Юридическа отговорност
1. Договорната отговорност на Агенцията се регламентира от приложимото за съответния договор законодателство.
2. Съдът на Европейския съюз е компетентен да се произнася по силата на всяка арбитражна клауза, съдържаща се в сключен от Агенцията договор.
3. Личната отговорност на служителите по отношение на Агенцията се определя от съответните правила, приложими за Агенцията.
Член 28
Достъп до документи
Правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (6) се прилага за документите, съхранявани от Агенцията.
Член 29
Сигурност
1. Агенцията прилага разпоредбите на Съвета относно сигурността, приети с Решение 2001/264/ЕО на Съвета (7).
2. Агенцията гарантира необходимата сигурност във външните комуникации.
Член 30
Езиков режим
Езиковият режим на Агенцията се определя от Съвета с единодушие.
Член 31
Отмяна на Съвместно действие 2004/551/ОВППС
Настоящото решение отменя и заменя Съвместно действие 2004/551/ОВППС за създаването на Европейска агенция по отбрана.
Член 32
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.
TARYBOS SPRENDIMAS 2011/411/BUSP
2011 m. liepos 12 d.
kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai, ir kuriuo panaikinami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 ir 45 straipsnius,
kadangi:
(1)
Europos gynybos agentūra (toliau - Agentūra) buvo įsteigta Tarybos bendraisiais veiksmais 2004/551/BUSP (1) (toliau - Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP) siekiant remti Tarybos ir valstybių narių pastangas pagerinti Sąjungos gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir stiprinti Europos saugumo ir gynybos politiką;
(2)
2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintoje Europos saugumo strategijoje Gynybos agentūros įsteigimas laikomas svarbiu veiksniu plėtojant lankstesnius ir veiksmingesnius Europos karinius išteklius;
(3)
2008 m. gruodžio 11 d. Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitoje pritariama Agentūros vadovaujamam vaidmeniui plėtojant pagrindinius bendrai saugumo ir gynybos politikai (BSGP) skirtus gynybos pajėgumus;
(4)
Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP turėtų būti panaikinti ir pakeisti siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) pakeitimus, padarytus Lisabonos sutartimi;
(5)
ES sutarties 45 straipsnyje numatyta, kad Taryba priima sprendimą, kuriuo apibrėžiamas Agentūros statutas, būstinės vieta bei veiklos nuostatai ir kuriame turėtų būti atsižvelgiama į veiksmingo valstybių narių dalyvavimo Agentūros veikloje lygį;
(6)
Agentūra turėtų prisidėti prie bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP), visų pirma BSGP, įgyvendinimo;
(7)
Agentūros struktūra turėtų būti tokia, kad ji galėtų tenkinti Sąjungos ir jos valstybių narių su BSGP susijusius operacijų vykdymo poreikius ir prireikus vykdyti savo funkcijas, glaudžiai bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, organizacijomis ir subjektais;
(8)
Agentūra turėtų plėtoti glaudžius darbo santykius su esamomis struktūromis, grupėmis ir organizacijomis, tokiomis kaip tos, kurios įsteigtos Pagrindų susitarimu dėl ketinimų protokolo (toliau - LoI pagrindų susitarimas), taip pat Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement (OCCAR) ir Europos kosmoso agentūra;
(9)
vadovaujantis ES sutarties 18 straipsnio 2 dalimi Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis) turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį Agentūros struktūroje ir užtikrinti esminį Agentūros ir Tarybos ryšį;
(10)
vykdydama politinės priežiūros ir politikos formavimo vaidmenį, Taryba turėtų nustatyti gaires Agentūrai;
(11)
Agentūros finansinės struktūros priėmimą, kaip nurodyta 4 straipsnio 4 dalyje, taip pat administracinių susitarimų tarp Agentūros ir trečiųjų šalių, organizacijų bei subjektų sudarymą, atsižvelgiant į jų pobūdį, turi tvirtinti Taryba, veikdama vieningai;
(12)
priimdama su Agentūros darbu susijusias gaires ir sprendimus, Taryba turėtų posėdžiauti gynybos ministrų lygiu;
(13)
Tarybos priimamos su Agentūros darbu susijusios gairės ar sprendimai turėtų būti rengiami laikantis SESV 240 straipsnio;
(14)
neturėtų būti daromas poveikis Tarybos parengiamųjų ir patariamųjų organų, visų pirma Nuolatinių atstovų komiteto pagal SESV 240 straipsnį, Politinio ir saugumo komiteto (PSK) pagal ES sutarties 38 straipsnį ir ES karinio komiteto (ESKK), kompetencijoms;
(15)
rengiant su Agentūra susijusius Tarybos sprendimus, nacionaliniai ginkluotės direktoriai (NGD), pajėgumų direktoriai, mokslinių tyrimų ir technologijų direktoriai ir gynybos politikos direktoriai turėtų gauti ataskaitas ir padėti spręsti jų kompetencijai priklausančius klausimus;
(16)
Agentūra turėtų turėti teisinį subjektiškumą, būtiną jos funkcijų vykdymui ir jos tikslų įgyvendinimui, tuo pat metu išlaikant glaudžius ryšius su Taryba ir visokeriopai atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir jos institucijų pareigas;
(17)
turėtų būti nustatyta, kad Agentūros administruojamiems biudžetams gali būti konkrečiu atveju suteikiamos lėšos neadministracinėms išlaidoms padengti iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, visiškai laikantis pastarajam taikomų taisyklių, procedūrų bei sprendimų priėmimo procesų, įskaitant nurodytus ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje;
(18)
Agentūra, būdama atvira visų valstybių narių dalyvavimui, taip pat turėtų numatyti galimybę kurti specialias valstybių narių, kuriančių ad hoc projektus ir programas, grupes;
(19)
jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, laikantis ES sutarties 42 straipsnio 6 dalies ir 46 straipsnio bei prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 10) dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto ES sutarties 42 straipsnyje, Agentūra turėtų padėti įgyvendinti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą;
(20)
Agentūra turėtų turėti sprendimų priėmimo procedūras, leidžiančias jai veiksmingai vykdyti savo užduotis, kartu gerbiant dalyvaujančių valstybių narių nacionalinę saugumo ir gynybos politiką;
(21)
Agentūra turėtų atlikti savo misiją visiškai laikydamasi ES sutarties 40 straipsnio;
(22)
Agentūra turėtų veikti visiškai laikydamasi Tarybos saugumo standartų ir taisyklių;
(23)
pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridėto prie ES sutarties ir SESV, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danijai šis sprendimas nebus privalomas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
I SKYRIUS
AGENTŪROS ĮSTEIGIMAS, MISIJA IR UŽDAVINIAI
1 straipsnis
Įsteigimas
1. Agentūra gynybos pajėgumų plėtojimo, mokslinių tyrimų, įsigijimų ir ginkluotės srityje (toliau - „Europos gynybos agentūra“ arba „Agentūra“), iš pradžių įsteigta Bendraisiais veiksmais 2004/551/BUSP, tęsia veiklą pagal toliau pateiktas nuostatas.
2. Agentūra yra pavaldi Tarybai ir remdama BUSP ir BSGP veikia Europos Sąjungos bendroje institucinėje sistemoje, nepažeidžiant ES institucijų ir Tarybos organų pareigų. Agentūros misija nepažeidžia kitų Sąjungos kompetencijų, visiškai laikantis ES sutarties 40 straipsnio.
3. Agentūros veikloje gali dalyvauti visos to pageidaujančios ES valstybės narės. Valstybės narės, kurios priimant šį sprendimą jau dalyvauja Agentūros veikloje, toliau laikomos dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis.
4. Bet kuri valstybė narė, pageidaujanti prisijungti prie Agentūros po šio sprendimo įsigaliojimo arba išstoti iš Agentūros, apie savo ketinimą praneša Tarybai ir informuoja vyriausiąjį įgaliotinį. 8 straipsnyje nurodyta Valdančioji taryba nustato šiam dalyvavimui ar išstojimui reikalingas finansines ir technines priemones.
5. Agentūros būstinė yra Briuselyje.
2 straipsnis
Misija
1. Agentūros misija - remti Tarybos ir valstybių narių pastangas pagerinti ES gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir stiprinti BSGP, kokia ji yra dabar ir kokia ji bus ateityje.
2. Agentūra nustato operacijų vykdymo reikalavimus, skatina priemones šiems reikalavimams įvykdyti, padeda nustatyti ir atitinkamais atvejais įgyvendinti priemones, būtinas pramoninei ir technologinei gynybos sektoriaus bazei stiprinti, dalyvauja formuojant Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką ir padeda Tarybai įvertinti karinių pajėgumų tobulinimą.
3. Agentūros misija nepažeidžia valstybių narių kompetencijos gynybos reikaluose.
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:
a) „dalyvaujančios valstybės narės“- tai Agentūros veikloje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės;
b) „prisidedančios valstybės narės“- tai prie konkretaus Agentūros projekto ar programos prisidedančios dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
4 straipsnis
Politinė priežiūra ir ataskaitų Tarybai teikimo tvarka
1. Agentūra yra pavaldi Tarybai, kuriai ji teikia reguliarias ataskaitas ir kuri jai nustato reguliarias gaires, bei veikia Tarybos politinėje priežiūroje.
2. Agentūra reguliariai teikia ataskaitas Tarybai apie savo veiklą ir pirmiausia:
a)
kiekvienų metų lapkričio mėn. pateikia Tarybai ataskaitą apie Agentūros veiklą tais metais ir pateikia informacijos apie kitų metų Agentūros darbo programą bei biudžetą;
b)
jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, bent kartą per metus pateikia Tarybai informaciją apie Agentūros veiklą prisidedant prie vertinimo, atliekamo vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalies f punkto ii papunktyje.
Agentūra laiku teikia Tarybai informaciją apie svarbius klausimus, dėl kurių Valdančioji taryba turi priimti sprendimus.
3. Taryba, atitinkamai atsižvelgdama į PSK ar kitų kompetentingų Tarybos organų patarimus, kasmet vieningai nustato su Agentūros darbu susijusias gaires, pirmiausia atsižvelgdama į jos darbo programą. Pagal šias gaires nustatoma Agentūros darbo programa.
4. Taryba kasmet vieningai patvirtina kitų trejų metų Agentūros finansinę programą. Toje finansinėje programoje išdėstomi sutarti prioritetai, susiję su Agentūros trejų metų darbo planu, nurodomos programos pirmųjų metų teisiškai įpareigojančios viršutinės ribos ir antrųjų bei trečiųjų metų planuojamos sumos. Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūra pateikia Valdančiajai tarybai svarstyti finansinės programos projektą ir su juo susijusį darbo planą.
5. Agentūra gali teikti Tarybai ir Komisijai rekomendacijas dėl veiksmų, reikalingų jos misijos įgyvendinimui.
5 straipsnis
Funkcijos ir uždaviniai
1. Agentūra, vykdydama savo funkcijas ir uždavinius, gerbia kitas Sąjungos ir ES institucijų kompetencijas.
2. Agentūros funkcijų ir uždavinių vykdymas nepažeidžia valstybių narių kompetencijos gynybos reikaluose.
3. Agentūra, būdama pavaldi Tarybai, vykdo šias užduotis:
a)
padeda nustatyti valstybių narių karinių pajėgumų tikslus ir įvertinti, kaip valstybės narės laikosi dėl pajėgumų prisiimtų įsipareigojimų, visų pirma:
i)
kartu su kompetentingais Tarybos organais, įskaitant Europos Sąjungos karinį komitetą, ir naudodamasi, inter alia, Pajėgumų plėtojimo mechanizmu ar jį pakeičiančiu mechanizmu, nustato būsimus ES gynybos pajėgumų reikalavimus;
ii)
koordinuoja Pajėgumų plėtojimo plano ar jį pakeičiančio plano įgyvendinimą;
iii)
remdamasi kriterijais, dėl kurių turi susitarti valstybės narės, vertina valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl pajėgumų, inter alia, pagal Pajėgumų plėtojimo plano procesą ir Pajėgumų plėtojimo mechanizmą ar juos pakeičiančias priemones;
b)
skatina operacijų vykdymo poreikių suderinimą bei veiksmingų, suderinamų įsigijimo metodų patvirtinimą, visų pirma:
i)
skatina ir koordinuoja karinių reikalavimų derinimą;
ii)
nustatydama ir skleisdama geriausią praktiką skatina rentabilų ir veiksmingą įsigijimą;
iii)
teikia pajėgumų plėtojimo ir įsigijimų finansinių prioritetų įvertinimus;
c)
siūlo daugiašalius projektus, kuriais siekiama įgyvendinti karinių pajėgumų tikslus, užtikrina valstybių narių įgyvendinamų programų koordinavimą ir konkrečių bendradarbiavimo programų valdymą, visų pirma:
i)
skatina ir siūlo naujus daugiašalius bendradarbiavimo projektus;
ii)
nustato ir siūlo bendradarbiavimo veiksmus operacijų vykdymo srityje;
iii)
vykdo veiklą siekdama koordinuoti valstybėse narėse įgyvendinamas esamas programas;
iv)
valstybių narių prašymu prisiima atsakomybę už konkrečių programų valdymą;
v)
valstybių narių prašymu rengia programas, kurias numatoma valdyti pasitelkiant OCCAR ar atitinkamais atvejais kitas priemones;
d)
remia mokslinius tyrimus gynybos technologijų srityje bei koordinuoja ir planuoja bendrus mokslinius tyrimus ir techninių sprendimų, tenkinančių būsimus veiklos vykdymo poreikius, paiešką, visų pirma:
i)
skatina mokslinius tyrimus, atitinkamais atvejais kartu su Sąjungos moksliniais tyrimais, skirtus būsimiems saugumo ir gynybos pajėgumų reikalavimams tenkinti, ir tokiu būdu stiprina Europos pramoninį ir technologinį potencialą šioje srityje;
ii)
skatina tikslingesnius bendrus gynybos mokslinius tyrimus ir technologijas;
iii)
per studijas ir projektus spartina gynybos mokslinius tyrimus ir technologijas;
iv)
tvarko gynybos mokslinių tyrimų ir technologijų sutartis;
v)
kartu su Komisija siekia, kad gynybos ir civilinės su saugumu susijusios mokslinių tyrimų programos kuo labiau papildytų viena kitą ir siekia jų sinergijos;
e)
padeda nustatyti ir prireikus įgyvendinti visas gynybos sektoriaus pramonės ir technologijų pagrindo stiprinimui bei karinių išlaidų veiksmingumo didinimui naudingas priemones, visų pirma:
i)
padeda kurti tarptautiniu mastu konkurencingą Europos gynybos įrangos rinką, nedarant poveikio vidaus rinkos taisyklėms ir Komisijos įgaliojimams šioje srityje;
ii)
rengia atitinkamą politiką ir strategijas konsultuodamasi su Komisija ir, jeigu reikia, pramonės sektoriumi;
iii)
konsultuodamasi su Komisija visos ES mastu rengia ir derina atitinkamas procedūras, laikydamasi Agentūrai pavestų užduočių;
f)
jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, padeda vykdyti šį bendradarbiavimą, visų pirma:
i)
sudaro palankesnes sąlygas įgyvendinti svarbiausias bendras ar Europos pajėgumų plėtojimo iniciatyvas;
ii)
prisideda reguliariai vertinant dalyvaujančių valstybių narių su gebėjimais susijusius indėlius, ypač įneštus vadovaujantis kriterijais, kurie nustatomi, inter alia, remiantis prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 10) dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo 2 straipsniu, ir apie tai praneša ne rečiau kaip kartą per metus.
6 straipsnis
Teisinis subjektiškumas
Agentūra turi teisinį subjektiškumą jos funkcijų vykdymui ir jos tikslų įgyvendinimui. Valstybės narės užtikrina, kad Agentūra naudotųsi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal jų įstatymus. Visų pirma Agentūra gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese. Agentūra gali sudaryti sutartis su privačiais ar viešaisiais subjektais ar organizacijomis.
II SKYRIUS
AGENTŪROS ORGANAI IR PERSONALAS
7 straipsnis
Agentūros vadovas
1. Agentūros vadovas yra Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis).
2. Agentūros vadovas yra atsakingas už visą Agentūros organizavimą bei veikimą ir užtikrina, kad vyriausiasis pareigūnas, kuris atsiskaito Agentūros vadovui, įgyvendintų Tarybos nustatytas gaires ir Valdančiosios tarybos sprendimus.
3. Kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, Agentūros vadovas teikia Agentūros ataskaitas Tarybai.
4. Agentūros vadovas yra atsakingas už derybas dėl administracinių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis ir kitomis organizacijomis, grupuotėmis ar subjektais, laikantis Valdančiosios tarybos duotų nurodymų. Laikantis tokių Valdančiosios tarybos patvirtintų susitarimų, Agentūros vadovas yra atsakingas už atitinkamų darbo santykių su jais nustatymą.
8 straipsnis
Valdančioji taryba
1. Agentūros sprendimus priimantis organas yra Valdančioji taryba, kurią sudaro kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės atstovas, įgaliotas valstybės narės Vyriausybės vardu prisiimti įsipareigojimus, ir Komisijos atstovas. Valdančioji taryba veikia vadovaudamasi Tarybos nustatytomis gairėmis.
2. Valdančioji taryba susirenka dalyvaujančių valstybių narių gynybos ministrų ar jų atstovų lygiu. Valdančioji taryba kiekvienais metais paprastai bent du kartus posėdžiauja gynybos ministrų lygiu.
3. Agentūros vadovas sušaukia Valdančiosios tarybos posėdžius ir jiems pirmininkauja. Dalyvaujančios valstybės prašymu Agentūros vadovas sušaukia posėdį per vieną mėnesį.
4. Agentūros vadovas gali deleguoti teisę pirmininkauti gynybos ministrų atstovų lygio Valdančiosios tarybos posėdžiams.
5. Valdančioji taryba gali susirinkti specialios sudėties (pvz., nacionalinių ginkluotės direktorių, pajėgumų direktorių, mokslinių tyrimų ir technologijų direktorių arba gynybos politikos direktorių sudėties).
6. Valdančiosios tarybos posėdžiuose dalyvauja:
a)
Agentūros vyriausiasis pareigūnas, nurodytas 10 straipsnyje, arba jo atstovas;
b)
Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas arba jo atstovas;
c)
Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovai.
7. Kai svarstomi bendro intereso klausimai, Valdančioji taryba gali nuspręsti pakviesti:
a)
NATO generalinį sekretorių arba jo paskirtą atstovą;
b)
kitų struktūrų, grupuočių ar organizacijų, kurių darbas susijęs su Agentūros darbu (pvz. tokių, kurios įsteigtos pagal LoI pagrindų susitarimą, taip pat OCCAR ir Europos kosmoso agentūros), vadovus ir (arba) pirmininkus;
c)
atitinkamais atvejais kitų trečiųjų šalių atstovus.
9 straipsnis
Valdančiosios tarybos uždaviniai ir įgaliojimai
1. Vadovaudamasi 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis Tarybos gairėmis, Valdančioji taryba:
a)
tvirtina Tarybai teikiamas ataskaitas;
b)
remdamasi Agentūros vadovo pateiktu projektu ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. patvirtina kitų metų Agentūros metinę darbo programą;
c)
ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. priima Agentūros bendrąjį biudžetą, neviršijant Agentūros finansinėje programoje Tarybos nustatytų ribų;
d)
pagal 19 straipsnį tvirtina ad hoc projektų ar programų sukūrimą Agentūroje;
e)
skiria vyriausiąjį pareigūną ir ne daugiau kaip du jo pavaduotojus;
f)
nusprendžia, kad viena ar daugiau valstybių narių Agentūrai gali patikėti tam tikros veiklos, patenkančios į jos kompetenciją, administracinį ir finansinį valdymą, vadovaujantis 17 straipsniu;
g)
tvirtina visas Tarybai ar Komisijai teikiamas rekomendacijas;
h)
priima Agentūros darbo tvarkos taisykles;
i)
gali pakeisti Agentūros bendrojo biudžeto vykdymo finansines nuostatas;
j)
gali pakeisti pagal sutartį dirbantiems darbuotojams ir nacionaliniams komandiruotiems ekspertams taikomas taisykles ir nuostatas;
k)
nustato 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto valstybių narių dalyvavimo ar išstojimo sąlygas;
l)
priima nurodymus, skirtus Agentūros vadovo deryboms dėl administracinių susitarimų;
m)
tvirtina 22 straipsnio 1 dalyje nurodytas ad hoc priemones;
n)
sudaro 24 straipsnio 1 dalyje nurodytus Agentūros ir trečiųjų šalių administracinius susitarimus;
o)
tvirtina metinę atskaitomybę ir balansą;
p)
priima visus kitus atitinkamus sprendimus, susijusius su Agentūros misijos vykdymu.
2. Valdančioji taryba sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, išskyrus jei šiame sprendime numatyta kitaip. Dalyvaujančiųjų valstybių narių balsai paskirstomi pagal ES sutarties 16 straipsnio 4 ir 5 dalis. Balsavime dalyvauja tik dalyvaujančių valstybių narių atstovai.
3. Jei dalyvaujančios valstybės narės atstovas Valdančiojoje taryboje pareiškia, kad dėl svarbių ir konkrečiai nurodytų su nacionaline politika susijusių priežasčių jis ketina nepritarti sprendimui, priimamam kvalifikuota balsų dauguma, dėl jo nebalsuojama. Tas atstovas gali perduoti tą klausimą Tarybai per Agentūros vadovą, kad Taryba atitinkamai nustatytų gaires Valdančiajai tarybai. Antraip, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti perduoti klausimą Tarybai sprendimui priimti. Taryba sprendžia vieningai.
4. Vyriausiojo pareigūno ar dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Valdančioji taryba gali nuspręsti įkurti:
a)
komitetus Valdančiosios tarybos administraciniams ir biudžeto sprendimams rengti, kuriuos sudarytų dalyvaujančių valstybių narių atstovai ir Komisijos atstovas;
b)
specializuotus komitetus konkretiems klausimams, patenkantiems į Agentūros veiklos sritį, nagrinėti. Šiuos komitetus sudaro dalyvaujančių valstybių narių atstovai ir, jei Valdančioji taryba nenusprendžia kitaip, Komisijos atstovas.
Sprendime dėl tokių komitetų įsteigimo nurodomi jų įgaliojimai ir veikimo trukmė.
10 straipsnis
Vyriausiasis pareigūnas
1. Vyriausiąjį pareigūną ir jo pavaduotoją (-us) trejiems metams skiria Valdančioji taryba, remdamasi Agentūros vadovo pasiūlymu. Valdančioji taryba gali pratęsti jų kadenciją dvejiems metams. Vyriausiasis pareigūnas ir ne daugiau kaip du jo pavaduotojai veikia prižiūrimi Agentūros vadovo ir pagal Valdančiosios tarybos priimtus sprendimus.
2. Vyriausiasis pareigūnas, padedamas pavaduotojo (-ų), imasi visų reikalingų priemonių, kad būtų užtikrintas Agentūros darbo našumas ir efektyvumas. Vyriausiasis pareigūnas yra atsakingas už funkcinių skyrių priežiūrą ir koordinavimą, siekiant užtikrinti bendrą jų darbo darną. Vyriausiasis pareigūnas yra Agentūros personalo vadovas.
3. Vyriausiasis pareigūnas yra atsakingas už:
a)
Agentūros metinės darbo programos įgyvendinimo užtikrinimą;
b)
Valdančiosios tarybos darbo parengimą, ypač Agentūros metinės darbo programos projekto parengimą;
c)
metinio bendrojo biudžeto projekto, teikiamo Valdančiajai tarybai, parengimą;
d)
trejų metų darbo plano, teikiamo Valdančiajai tarybai, parengimą;
e)
trejų metų finansinės programos, teikiamos Tarybai, parengimą;
f)
glaudaus bendradarbiavimo su Tarybos parengiamaisiais organais, būtent PSK bei ESKK, ir informacijos jiems teikimo užtikrinimą;
g)
4 straipsnio 2 dalyje nurodytų ataskaitų parengimą;
h)
pajamų ir išlaidų ataskaitos parengimą ir Agentūros bendrojo biudžeto bei Agentūrai patikėtų ad hoc projektų ar programų biudžetų įgyvendinimą;
i)
kasdienį Agentūros administravimą;
j)
visus saugumo aspektus;
k)
visus personalo klausimus.
4. Vyriausiasis pareigūnas, vadovaudamasis Agentūros darbo programa ir bendruoju biudžetu, gali sudaryti sutartis ir įdarbinti personalą. Vyriausiasis pareigūnas yra įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, atsakingas už Agentūros administruojamų biudžetų vykdymą.
5. Vyriausiasis pareigūnas yra atskaitingas Valdančiajai tarybai.
6. Vyriausiasis pareigūnas teisiškai atstovauja Agentūrai.
11 straipsnis
Personalas
1. Agentūros personalą, įskaitant vyriausiąjį pareigūną, sudaro nuolatiniai ir pagal sutartis dirbantys darbuotojai, kurie samdomi iš visų dalyvaujančių valstybių narių kandidatų, užtikrinant kuo platesnį geografinį atstovavimą, ir iš ES institucijų darbuotojų. Vyriausiasis pareigūnas parenka Agentūros darbuotojus pagal atitinkamą kompetenciją ir profesinę patirtį sąžiningų ir skaidrių konkursų būdu. Vyriausiasis pareigūnas iš anksto skelbia informaciją apie visas laisvas darbo vietas ir atrankos proceso kriterijus. Visais atvejais samdant turi būti siekiama Agentūrai užtikrinti geriausių gebėjimų ir veiksmingumo personalo paslaugas.
2. Agentūros vadovas, remdamasis vyriausiojo pareigūno pasiūlymu ir pasikonsultavęs su Valdančiąja taryba, skiria Agentūros vyresniosios vadovybės darbuotojus ir atnaujina jų sudėtį.
3. Agentūros personalą sudaro:
a)
tiesiogiai Agentūros pagal terminuotas sutartis įdarbintas personalas, parinktas iš dalyvaujančių valstybių narių piliečių. Taryba yra vieningai patvirtinusi tokiam personalui taikomus nuostatus (2). Valdančioji taryba prireikus peržiūri ir iš dalies keičia tuos nuostatus tais atvejais, kai juose tokia teisė jai numatyta;
b)
nacionaliniai ekspertai, kuriuos dalyvaujančios valstybės narės komandiravo į pareigas Agentūros organizacinėje struktūroje arba specialioms užduotims ir projektams vykdyti. Taryba yra vieningai patvirtinusi tokiam personalui taikomus nuostatus (3). Valdančioji taryba prireikus peržiūri ir iš dalies keičia tuos nuostatus tais atvejais, kai juose tokia teisė jai numatyta;
c)
Sąjungos pareigūnai, į Agentūrą komandiruoti terminuotam laikotarpiui ir (arba) prireikus specialioms užduotims ar projektams vykdyti.
4. Visi Agentūros ir asmenų, kuriems gali būti taikomi Agentūros personalui taikytini nuostatai, ginčai priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai.
III SKYRIUS
BIUDŽETO IR FINANSINĖS TAISYKLĖS
12 straipsnis
Biudžeto principai
1. Biudžetai, sudaromi eurais, yra aktai, kuriuose kiekvieniems finansiniams metams nustatomos ir leidžiamos visos Agentūros administruojamos pajamos ir išlaidos.
2. Į biudžetą įrašyti asignavimai leidžiami vienerius finansinius metus, prasidedančius tų pačių metų sausio 1 d. ir pasibaigiančius gruodžio 31 d.
3. Kiekvieno biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos. Visos pajamos ir išlaidos turi būti įrašomos į atitinkamą biudžetą, nekoreguojant jų viena kitos atžvilgiu.
4. Biudžetą sudaro diferencijuoti asignavimai, kurie susideda iš asignavimų įsipareigojimams, asignavimų mokėjimams ir nediferencijuoti asignavimai.
5. Asignavimus įsipareigojimams sudaro visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų bendra suma. Tačiau prisiimti įsipareigojimai gali būti vykdomi bendrai ar metinėmis dalimis. Įsipareigojimai įrašomi į sąskaitas teisinių įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
6. Asignavimai mokėjimams apima mokėjimus, atliekamus vykdant einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtus teisinius įsipareigojimus. Mokėjimai įrašomi į sąskaitas biudžeto įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
7. Finansinių metų pajamos įrašomos į finansinių metų sąskaitas, remiantis tais finansiniais metais surinktomis sumomis.
8. Pajamas gauti ir išlaidas daryti galima tik jei jos numatomos biudžeto antraštinėje dalyje ir ten nurodytų asignavimų ribose.
9. Asignavimai naudojami laikantis gero finansų valdymo principų, t. y. laikantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principų.
13 straipsnis
Bendrasis biudžetas
1. Iki kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia bendrojo biudžeto projekto ateinantiems metams sąmatą, laikydamasis finansinėje programoje numatytų planuojamų sumų.
2. Iki kiekvienų metų birželio 30 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia bendrojo biudžeto projektą. Projektą sudaro:
a)
asignavimai, reikalingi:
i)
Agentūros veiklos, personalo ir posėdžių išlaidoms padengti;
ii)
išorinėms konsultacijoms, kurios yra esminės Agentūros užduočių vykdymui, ypač operatyvinės analizės konsultacijoms pirkti ir specialiai mokslinių tyrimų ir technologijų veiklai, vykdomai visų dalyvaujančių valstybių bendrai naudai, ypač techninėms konkrečių atvejų studijoms ir išankstinėms galimybių įvertinimo studijoms;
b)
išlaidoms padengti būtinų pajamų prognozė.
3. Valdančioji taryba siekia užtikrinti, kad 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyti asignavimai sudarytų didesnę dalį 2 dalyje nurodytų bendrų asignavimų. Šie asignavimai atspindi tikrus poreikius ir leidžia Agentūrai vykdyti operatyvinį vaidmenį.
4. Prie bendrojo biudžeto projekto pridedamas išsamus personalo formavimo planas ir išsamūs pagrindimai.
5. Valdančioji taryba gali vieningai nuspręsti, kad bendrojo biudžeto projektas dar turi apimti konkretų projektą ar programą, kai tai aiškiai daroma visų dalyvaujančių valstybių narių bendrai naudai.
6. Asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius, grupuojant išlaidas pagal rūšį ar paskirtį ir, jei reikia, dalijami į straipsnius.
7. Kiekvienoje antraštinėje dalyje gali būti skyrius „Laikinieji asignavimai“. Šie asignavimai įrašomi, jei dėl rimtų priežasčių nežinomas reikalingų asignavimų dydis ar įrašytų asignavimų įgyvendinimo apimtis.
8. Pajamas sudaro:
a)
Agentūros veikloje dalyvaujančių valstybių narių mokami įnašai, pagrįsti bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dydžiu;
b)
kitos pajamos.
Bendrojo biudžeto projekte turi būti eilutės asignuotosioms pajamoms ir, kai įmanoma, turi būti nurodyta numatyta suma.
9. Valdančioji taryba bendrojo biudžeto projektą priima iki kiekvienų metų gruodžio 31 d., atsižvelgdama į Agentūros finansinę programą. Tą darant, Valdančiajai tarybai pirmininkauja Agentūros vadovas arba jo paskirtas atstovas, arba jo tam pakviestas Valdančiosios tarybos narys. Vyriausiasis pareigūnas priima patvirtintą biudžetą ir praneša apie tai dalyvaujančioms valstybėms narėms.
10. Jeigu finansinių metų pradžioje bendrojo biudžeto projektas nebuvo priimtas, suma, lygi ne daugiau kaip vienai dvyliktajai praėjusių finansinių metų biudžeto asignavimų daliai, gali būti išleista kiekvieną mėnesį pagal bet kurį biudžeto skyrių ar poskyrį. Tačiau ši tvarka nesuteikia Agentūrai teisės disponuoti asignavimais, viršijančiais vieną dvyliktąją dalį asignavimų, numatytų rengiamame bendrojo biudžeto projekte. Remdamasi vyriausiojo pareigūno pasiūlymu, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali leisti didesnes nei vienos dvyliktosios dalies išlaidas, jeigu bendrieji biudžeto asignavimai tiems finansiniams metams neviršija ankstesnių finansinių metų asignavimų. Vyriausiasis pareigūnas gali pareikalauti įnašų, būtinų padengti pagal šią nuostatą leistus asignavimus, kurie sumokami per 30 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo.
14 straipsnis
Taisomieji biudžetai
1. Jei yra neišvengiamų, išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, vyriausiasis pareigūnas gali siūlyti taisomojo biudžeto projektą, neviršydamas finansinėje programoje nustatytų ribų.
2. Taisomojo biudžeto projekto parengimui, teikimui, priėmimui ir pranešimui dėl jo taikoma ta pati procedūra kaip ir bendrajam biudžetui, neviršijant finansinėje programoje nustatytų ribų. Valdančioji taryba veikia deramai atsižvelgdama į skubumą.
3. Kai finansinėje programoje numatytos ribos laikomos nepakankamomis dėl išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, Valdančioji taryba, taip pat visiškai atsižvelgdama į 13 straipsnio 2 ir 3 dalyse išdėstytas taisykles, pateiks taisomąjį biudžetą Tarybai vieningai priimti.
15 straipsnis
Asignuotosios pajamos
1. Kaip pajamas, asignuotas konkrečiam tikslui, į savo bendrąjį biudžetą Agentūra gali gauti finansinius įnašus, skirtus išlaidoms, kurios nenurodytos 13 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje, padengti:
a)
iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kiekvienu konkrečiu atveju ir visiškai laikantis jam taikomų taisyklių, procedūrų ir sprendimų priėmimo procesų;
b)
iš valstybių narių, trečiųjų valstybių ar kitų trečiųjų šalių.
2. Asignuotosios pajamos gali būti naudojamos tik konkrečiam tikslui, kuriam jos yra priskirtos.
16 straipsnis
Įnašai ir kompensacijos
1. Įnašų nustatymas, kai taikomas BNP dydis:
a)
kai taikomas BNP dydis, įnašų paskirstymas įnašus teikti privalančioms valstybėms narėms nustatomas pagal bendrojo nacionalinio produkto dydį, kaip nurodyta ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje, ir pagal 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4) arba pagal bet kurį kitą Tarybos sprendimą, kuriuo jis gali būti pakeistas;
b)
kiekvieno įnašo apskaičiavimui naudojami duomenys, kurie yra išdėstyti prie naujausio Europos Sąjungos biudžeto pridėtos lentelės „Bendrojo biudžeto finansavimo suvestinė pagal nuosavų išteklių rūšis ir pagal valstybes nares“ skiltyje „BNP nuosavi ištekliai“. Kiekvienos privalančios teikti įnašą valstybės narės įnašas yra proporcingas tos valstybės narės BNP daliai privalančių teikti įnašus valstybių narių bendrame sudėtiniame BNP.
2. Įnašų mokėjimo tvarkaraštis:
a)
Agentūros bendrajam biudžetui finansuoti skirtus įnašus dalyvaujančios valstybės narės sumoka trimis lygiomis dalimis iki atitinkamų finansinių metų vasario 15 d., birželio 15 d. ir spalio 15 d.;
b)
priėmus biudžeto pakeitimą, reikiamus įnašus atitinkamos valstybės narės sumoka per 60 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo;
c)
kiekviena valstybė narė sumoka su jos įnašų mokėjimu susijusius banko mokesčius;
d)
jei iki lapkričio mėn. pabaigos metinis biudžetas nepatvirtinamas, Agentūra valstybės narės prašymu gali pateikti individualų laikiną įnašo iš tos valstybės narės pareikalavimą.
17 straipsnis
Valstybių narių vardu Agentūros vykdomas išlaidų valdymas
1. Remdamasi vyriausiojo pareigūno arba valstybės narės pasiūlymu, Valdančioji taryba gali nuspręsti, kad valstybės narės gali pavesti Agentūrai vykdyti tam tikros veiklos, patenkančios į Agentūros kompetenciją, administracinį ir finansinį valdymą.
2. Valdančioji taryba savo sprendimu gali įgalioti Agentūrą sudaryti sutartis tam tikrų valstybių narių vardu. Ji gali įgalioti Agentūrą iš valstybių narių iš anksto surinkti reikalingas lėšas sudarytų sutarčių vykdymui.
18 straipsnis
Biudžeto vykdymas
1. Agentūros bendrajam biudžetui taikomas finansines nuostatas yra vieningai priėmusi Taryba (5). Valdančioji taryba, veikdama vieningai, prireikus peržiūri ir iš dalies keičia šias nuostatas.
2. Remdamasi vyriausiojo pareigūno pasiūlymu Valdančioji taryba prireikus priima įgyvendinimo taisykles dėl bendrojo biudžeto vykdymo ir kontrolės, ypač susijusias su viešaisiais pirkimais, nepažeidžiant atitinkamų ES taisyklių. Valdančioji taryba visų pirma užtikrina, kad būtų deramai atsižvelgta į tiekimo saugumą ir gynybos paslapties bei intelektinės nuosavybės teisių apsaugos reikalavimus.
3. Šiame straipsnyje nurodytos finansinės nuostatos ir taisyklės nėra taikomos 19 ir 20 straipsniuose nurodytiems ad hoc projektams ir programoms.
IV SKYRIUS
AD HOC PROJEKTAI AR PROGRAMOS IR SU JAIS SUSIJĘ AD HOC BIUDŽETAI
19 straipsnis
A kategorijos ad hoc projektų ar programų (kuriuose galima atsisakyti dalyvauti) ir su jais susijusių ad hoc biudžetų tvirtinimas
1. Viena ar daugiau dalyvaujančiųjų valstybių narių arba vyriausiasis pareigūnas gali pateikti Valdančiajai tarybai tvirtinti ad hoc projektą ar programą, patenkančią į Agentūros kompetenciją, ir tai reikštų bendrą dalyvaujančių valstybių narių dalyvavimą. Valdančioji taryba informuojama apie ad hoc biudžetą, jei toks yra, susiejamą su pasiūlytu projektu ar programa, ir apie trečiųjų šalių galimus įnašus.
2. Paprastai prisideda visos dalyvaujančios valstybės narės. Jos informuoja vyriausiąjį pareigūną apie savo ketinimus šiuo atžvilgiu.
3. Valdančioji taryba patvirtina ad hoc projekto ar programos sukūrimą.
4. Vyriausiojo pareigūno arba dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Valdančioji taryba gali priimti sprendimą įsteigti komitetą, kuris prižiūrėtų ad hoc projekto ar programos valdymą ir įgyvendinimą. Komitetą sudaro visų prisidedančių valstybių narių atstovai, o kai Sąjunga prisideda prie projekto ar programos - Komisijos atstovas. Valdančiosios tarybos sprendime nurodomi komiteto įgaliojimai ir veikimo trukmė.
5. Dėl tokio ad hoc projekto ar programos Valdančiojoje taryboje posėdžiaujančios prisidedančios valstybės narės patvirtina:
a)
projekto ar programos valdymą reglamentuojančias taisykles;
b)
prireikus, su projektu ar programa susijusį ad hoc biudžetą, įnašų dydžius ir reikalingas įgyvendinimo taisykles;
c)
trečiųjų šalių dalyvavimą 4 dalyje nurodytame komitete. Jų dalyvavimas nedaro poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomijai.
6. Kai Sąjunga prisideda prie ad hoc projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant 5 dalyje nurodytus sprendimus, visiškai laikantis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų sprendimų priėmimo procedūrų.
20 straipsnis
B kategorijos ad hoc projektų ar programų (prie kurių galima prisijungti) ir su jais susijusių ad hoc biudžetų tvirtinimas
1. Viena ar daugiau dalyvaujančiųjų valstybių narių gali informuoti Valdančiąją tarybą, kad jos ketina kurti į Agentūros kompetenciją patenkantį ad hoc projektą arba programą bei prireikus nustatyti su jais susijusį ad hoc biudžetą. Valdančioji taryba informuojama apie ad hoc biudžetą, jei toks yra, susiejamą su pasiūlytu projektu ar programa, ir prireikus apie tokiam projektui ar programai skirtų žmogiškuosius išteklius bei apie trečiųjų šalių galimus įnašus.
2. Siekiant kuo didesnių bendradarbiavimo galimybių, visos dalyvaujančiosios valstybės narės laiku informuojamos apie ad hoc projektą ar programą, įskaitant pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima padidinti dalyvaujančiųjų skaičių, kad bet kuri dalyvaujančioji valstybė narė galėtų pareikšti suinteresuotumą prisijungti. Be to, projekto ar programos iniciatorius (-iai) dės pastangas, kad juose dalyvaujančiųjų skaičius būtų kuo didesnis. Kiekvienu konkrečiu atveju dalyvavimą nustatys iniciatoriai.
3. Ad hoc projektas ar programa laikoma Agentūros projektu ar programa, jei Valdančioji taryba per mėnesį nuo 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo nenusprendžia kitaip.
4. Bet kuri dalyvaujančioji valstybė narė, pageidaujanti vėliau dalyvauti ad hoc projekte ar programoje, apie savo ketinimus praneša prisidedančioms valstybėms narėms. Per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo prisidedančios valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į tuo metu, kai apie projektą ar programą buvo informuotos dalyvaujančiosios valstybės narės, nustatytą pagrindą, bendrai nusprendžia dėl atitinkamos valstybės narės dalyvavimo.
5. Prisidedančios valstybės narės priima sprendimus būtinus, kad ad hoc projektas arba programa būtų sukurti ir įgyvendinti bei prireikus būtų nustatytas su jais susijęs biudžetas. Kai Sąjunga prisideda prie tokio projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant šioje dalyje nurodytus sprendimus, visiškai laikantis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų sprendimų priėmimo procedūrų. Prisidedančios valstybės narės nuolatos informuoja Valdančiąją tarybą apie atitinkamus su tokiu projektu ar programa susijusius pokyčius.
21 straipsnis
Ad hoc biudžetų finansavimas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
Iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto gali būti finansuojami ad hoc biudžetai, nustatyti 19 ir 20 straipsniuose nurodytiems ad hoc projektams ar programoms.
22 straipsnis
Trečiųjų šalių dalyvavimas
1. Trečiosios šalys gali prisidėti prie konkretaus pagal 19 ar 20 straipsnius sukurto ad hoc projekto arba programos bei prie su jais susijusio biudžeto. Spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, prireikus Valdančioji taryba kiekvienam konkrečiam projektui ar programai tvirtina Agentūros ir trečiųjų šalių ad hoc susitarimus.
2. Pagal 19 straipsnį patvirtintų projektų atveju, Valdančiojoje taryboje posėdžiaujančios prisidedančios valstybės narės tvirtina visas būtinas sąlygas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis dėl jų įnašo.
3. Pagal 20 straipsnį patvirtintų projektų atveju, prisidedančios valstybės narės priima sprendimus dėl visų būtinų susitarimų su atitinkamomis trečiosiomis šalimis dėl jų įnašo.
4. Kai Sąjunga prisideda prie ad hoc projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant 2 ir 3 dalyse nurodytus sprendimus.
V SKYRIUS
SANTYKIAI SU KOMISIJA
23 straipsnis
Ryšys su Agentūros darbu
1. Komisija yra Valdančiosios tarybos narė be teisės balsuoti ir visokeriopai dalyvauja Agentūros darbe.
2. Komisija taip pat gali dalyvauti Agentūros projektuose ir programose.
3. Agentūra su Komisija sudaro reikalingus administracinius susitarimus ir užmezga reikalingus darbo santykius, ypač siekdama keistis profesine patirtimi ir konsultuoti srityse, kuriose Sąjungos veikla yra susijusi su Agentūros misija ir kuriose Agentūros veikla yra svarbi Sąjungos veiklai.
4. Bendru Agentūros ir Komisijos sutarimu arba prisidedančios valstybės narės ir Komisijos tarpusavio sutarimu sudaromi reikalingi susitarimai, kiekvienu konkrečiu atveju numatantys finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal 15 ir 21 straipsnius.
VI SKYRIUS
SANTYKIAI SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS, ORGANIZACIJOMIS IR SUBJEKTAIS
24 straipsnis
Administraciniai susitarimai ir kiti klausimai
1. Siekdama įvykdyti savo misiją, Agentūra gali sudaryti administracinius susitarimus su trečiosiomis valstybėmis, organizacijomis ir subjektais. Tokie administraciniai susitarimai pirmiausiai apima:
a)
Agentūros ir trečiosios šalies santykių principą;
b)
nuostatas dėl konsultacijų su Agentūros darbu susijusiais klausimais;
c)
saugumo klausimus.
Šiuo atžvilgiu Agentūra laikosi ES bendros institucinės struktūros ir ES sprendimų priėmimo autonomijos. Gavusi vieningą Tarybos pritarimą, visus tokius susitarimus sudaro Valdančioji taryba.
2. Agentūra plėtoja glaudžius darbo santykius su atitinkamais OCCAR ir subjektais, įsteigtais pagal LoI pagrindų susitarimą, siekdama atitinkamai ir tarpusavio susitarimu tinkamu laiku įtraukti jų elementus ar suvienodinti jų principus bei praktiką.
3. Taikant PPM procedūras pajėgumų srityje užtikrinamas abipusis skaidrumas ir nuosekli plėtra. Kiti Agentūros ir atitinkamų NATO organų darbo santykiai nustatomi 1 dalyje nurodytu administraciniu susitarimu, visiškai laikantis nustatytos ES ir NATO bendradarbiavimo ir konsultavimosi sistemos.
4. Laikantis 1 dalyje nurodytų susitarimų, Agentūra turi teisę užmegzti darbo santykius su kitomis organizacijomis ir subjektais nei nurodyti 2 ir 3 dalyse, siekdama sudaryti sąlygas galimam jų dalyvavimui projektuose ir programose.
5. Laikantis 1 dalyje nurodytų susitarimų, Agentūra turi teisę užmegzti darbinius santykius su trečiosiomis valstybėmis, siekdama sudaryti sąlygas galimam jų dalyvavimui konkrečiuose projektuose ir programose.
6. ES nariais nesantiems buvusiems Vakarų Europos ginkluotės grupės (WEAG) nariams užtikrinamas kuo didesnis įmanomas skaidrumas Agentūros konkrečių projektų ir programų atžvilgiu, siekiant atitinkamai atsižvelgti į jų dalyvavimą juose. Šiam tikslui įsteigiamas konsultacinis komitetas, siekiant sukurti forumą keistis nuomonėmis ir informacija bendro intereso klausimais, patenkančiais į Agentūros misijos apimtį. Jam pirmininkauja vyriausiasis pareigūnas arba jo atstovas. Jį sudaro kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės atstovas ir Komisijos atstovas bei ES nariais nesančių buvusių WEAG narių atstovai, laikantis sąlygų, dėl kurių turi būti su jais susitarta.
7. Kitos ES narėmis nesančios NATO narės, kurios yra Europos valstybės, paprašiusios taip pat gali dalyvauti 6 dalyje nurodyto konsultacinio komiteto darbe, laikantis sąlygų, dėl kurių turi būti su jomis susitarta.
8. 6 dalyje nurodytas konsultacinis komitetas taip pat gali būti forumu dialogui su kitomis trečiosiomis šalimis dėl konkrečių abipusio intereso klausimų, patenkančių į Agentūros kompetenciją, ir gali užtikrinti, kad jos būtų visapusiškai informuotos apie pokyčius abipusio intereso klausimų srityje ir apie bendradarbiavimo ateityje galimybes.
VII SKYRIUS
ĮVAIRIOS NUOSTATOS
25 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Vyriausiojo pareigūno ir Agentūros personalo privilegijos ir imunitetai yra numatyti 2004 m. lapkričio 10 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendime dėl Europos gynybos agentūrai ir jos personalui suteikiamų privilegijų ir imunitetų.
Agentūros privilegijos ir imunitetai yra numatyti Protokole (Nr. 7) dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, pridėtame prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo.
26 straipsnis
Nuostata dėl peržiūros
Agentūros vadovas ne vėliau kaip 2014 m. liepos 14 d. pateikia Valdančiajai tarybai ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą, kad Taryba galėtų jį peržiūrėti.
27 straipsnis
Teisinė atsakomybė
1. Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė.
2. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal Agentūros sudarytų sutarčių nuostatas dėl arbitražo.
3. Darbuotojų asmeninę atsakomybę Agentūrai reglamentuoja Agentūrai taikomos atitinkamos taisyklės.
28 straipsnis
Galimybė susipažinti su dokumentais
Agentūros turimiems dokumentams taikomos 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (6) nustatytos taisyklės.
29 straipsnis
Saugumas
1. Agentūra taiko Tarybos saugumo nuostatus, priimtus Tarybos sprendimu 2001/264/EB (7).
2. Agentūra užtikrina tinkamą savo išorės komunikacijų saugumą.
30 straipsnis
Kalbų vartojimas
Agentūros kalbos vartojimo tvarką vieningai nustato Taryba.
31 straipsnis
Bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP panaikinimas
Šiuo sprendimu panaikinami ir pakeičiami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo.
32 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.