РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. kovo 9 d.
dėl Valstybės pagalbos SA.12522 (C 37/08) - Prancūzija - Sprendimo Sernam 2 taikymas
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1616)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/398/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. SU PROCEDŪRA SUSIJUSIOS BENDROSIOS APLINKYBĖS
(1)
2001 m. gegužės 23 d. Komisija patvirtino paprastosios komanditinės bendrovės (pranc. société en commandite simple) SCS Sernam, 2001 m. gruodžio mėn. tapusios akcine bendrove Sernam SA, restruktūrizavimo pagalbą (Sprendimas Sernam 1) (3);
(2)
2004 m. spalio 20 d. Komisija priėmė galutinį sprendimą, kuriuo patvirtino, kad 503 mln. EUR pagalba, kuriai pritarta Sprendimu Sernam 1, yra suderinama su vidaus rinka tam tikromis sąlygomis (Sprendimas Sernam 2) (4). Šiame sprendime taip pat nurodoma, kad yra suteikta papildoma 41 mln. EUR pagalba, kuri nesuderinama su vidaus rinka ir kurią Prancūzija turi susigrąžinti;
(3)
2005 m. birželio 24 d. raštu pirma trečioji šalis (pirmoji skundo pateikėja) pateikė skundą, kad Sprendimas Sernam 2 taikomas netinkamai (5);
(4)
2006 m. vasario 22 d. ši pirmoji skundo pateikėja taip pat Komisijai pareiškė ieškinį dėl neveikimo, nes tuo metu ši nesiėmė veiksmų dėl jos skundo;
(5)
2006 m. balandžio 10 d. raštu skundą Komisijai taip pat pateikė antra suinteresuotoji šalis - bendrovė Mory Group (antroji skundo pateikėja) (6);
(6)
abi skundo pateikėjos iš esmės pareiškė nuomonę, kad Sprendimas Sernam 2 buvo taikomas netinkamai, ir paprašė Komisijos pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą dėl Sprendimo Sernam 2 taikymo Prancūzijoje;
(7)
2008 m. liepos 16 d. raštu Komisija Prancūzijai pranešė apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą dėl Sprendimo Sernam 2 taikymo Prancūzijoje (sprendimas pradėti procedūrą). Komisija visų pirma išdėstė savo abejones dėl tvarkos, kurią Prancūzija pasirinko, jos teigimu, šiam sprendimui įgyvendinti, suderinamumo su Sprendimu Sernam 2 ir dėl to, kad taikant šią tvarką gali būti suteikta nauja valstybės pagalba;
(8)
šis Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Jo 16 konstatuojamojoje dalyje apibendrinami abiejų skundo pateikėjų argumentai. Tame pačiame sprendime Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl Sprendimo Sernam 2 taikymo Prancūzijoje;
(9)
Prancūzijos institucijos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė 2008 m. spalio 8 d.;
(10)
Komisija šiuo klausimu gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Pirmoji skundo pateikėja pastabas pateikė 2008 m. lapkričio 13 d. Bendrovė Société nationale des chemins de fer (SNCF) pastabas pateikė 2009 m. vasario 6 d. Investicinis fondas Butler Capital Partners (BCP) pastabas pateikė 2009 m. vasario 9 d. Gautas pastabas Komisija 2009 m. kovo 25 d. perdavė Prancūzijai ir suteikė galimybę jas pakomentuoti; Prancūzijos institucijų komentarus dėl pirmosios skundo pateikėjos pastabų Komisija gavo 2009 m. gegužės 7 d.;
(11)
2011 m. kovo 15 d. antroji skundo pateikėja pareikalavo, kad Komisija atliktų tyrimo veiksmus siekdama patikrinti Sprendimo Sernam 2 taikymo sąlygas. Komisija atsakymą jai pateikė 2011 m. gegužės 18 d.; ji nurodė tyrimo veiksmus, atliktus nuo sprendimo pradėti procedūrą priėmimo;
(12)
2009 m. lapkričio 25 d. ir 2011 m. lapkričio 29 d. Komisija Prancūzijos institucijoms pateikė prašymus suteikti informaciją. Atsakymai buvo gauti 2010 m. sausio 15 d. ir 2012 m. sausio 25 d.;
1.2. SU PROCEDŪRA SUSIJUSIOS NACIONALINĖS APLINKYBĖS
(13)
2007 m. sausio 3 d. bendrovė Mory Group paprašė Prancūzijos institucijų priimti du nutarimus dėl debeto: 1) vieną nutarimą - dėl bendrovės Sernam SA, susijusį su 41 mln. EUR pagalba, kuri Sprendimu Sernam 2 paskelbta nesuderinama su bendrąja rinka ir kurios, Mory Group teigimu, Prancūzija veiksmingai nesusigrąžino; 2) kitą nutarimą - dėl Sernam SA restruktūrizavimo pagalbos gavėjo (nenurodyto); šią pagalbą Prancūzija tariamai suteikė, kad būtų atlikta Sernam SA turto perdavimo operacija (išsami informacija apie šią operaciją pateikiama šio sprendimo 2.4 skirsnyje);
(14)
ekonomikos, finansų ir pramonės ministras antrosios skundo pateikėjos prašymus atmetė pateikęs raštą. Dėl šio sprendimo atmesti prašymus bendrovė Mory Group Paryžiaus administraciniam teismui pateikė ieškinį dėl įgaliojimų viršijimo. Komisijos žiniomis, ši byla dar nagrinėjama;
(15)
be to, 2012 m. sausio 31 d. buvo pradėta bendrovės Sernam Xpress (Sernam Xpress) bankroto administravimo procedūra. Sernam Xpress -tai bendrovė, kuriai vykdant Sernam SA turto perdavimo operaciją (išsami informacija apie šią operaciją pateikiama 2.4 skirsnyje) buvo perduotas Sernam SA turtas ir nefinansiniai įsipareigojimai. Nantero komercinių bylų teismas priėmė sprendimą dėl šešių mėnesių stebėjimo laikotarpio ir nustatė naujo teismo posėdžio datą - 2012 m. kovo 27 d.;
2. APRAŠYMAS
2.1. ĮMONĖ SERNAM
(16)
nuo tada, kai 1970 m. bendrovė SNCF įmonę Sernam įsteigė kaip vidaus padalinį, ši įmonė vykdo korespondencijos pristatymo ir skubaus siuntų bei palečių vežimo veiklą (8);
(17)
2000 m. vasario 1 d. visa Sernam veikla perleista patronuojamajai bendrovei, taigi buvo įsteigta paprastoji komanditinė bendrovė SCS Sernam. 2001 m. gruodžio 21 d.SCS Sernam pertvarkyta į akcinę bendrovę (Sernam SA). 2005 m. bendrovei Sernam SA priklausė dešimt veikiančių patronuojamųjų bendrovių ir bendrovė Sernam Transport Route, teikianti kelių transporto paslaugas;
(18)
Sernam SA veiklą perleidžiant bendrovei Financière Sernam (išsami informacija apie šią operaciją pateikiama 2.4 skirsnyje), 2005 m. spalio 17 d. bendrovei Sernam Xpress buvo perduotas Sernam SA turtas ir nefinansiniai įsipareigojimai. Tuo metu 100 % Sernam Xpress kapitalo priklausė bendrovei Financière Sernam;
(19)
2006 m. BCP įsigijo 51,8 % Sernam Xpress kapitalo. Tuo pačiu metu Sernam Xpress įsigijo bendrovę Coulonge - Limože įsteigtą transporto bendrovę;
(20)
2011 m. bendrovės Financière Sernam ir Sernam Xpress privalėjo iki finansinės apskaitos metų pabaigos atkurti nuosavą kapitalą. Kadangi BCP būtino kapitalo neįnešė, buvo atliktos dvi operacijos;
(21)
pirma, 2011 m. gegužės mėn. bendrovė Sernam Xpress savo veikiančiai patronuojamajai bendrovei Sernam Services suteikė ženklą Sernam (šio suteikimo vertė - 15 mln. EUR);
(22)
antra, 2011 m. birželio 30 d. bendrovės Sernam Xpress veikla buvo nutraukta ir bendrovė Financière Sernam, vienintelė akcininkė, perėmė jos turtą (operacija vadinama viso turto perdavimo operacija);
(23)
todėl šiuo metu grupę Sernam sudaro Financière Sernam ir buvusios bendrovės Sernam Xpress patronuojamosios bendrovės: jau minėta Sernam Services ir bendrovė Aster (Aster). Aster yra buvusi bendrovė Sernam Transport Route. Šią patronuojamąją bendrovę Sernam Xpress 2005 m. gruodžio mėn. pardavė ir jos pirkėjui suteikė garantiją dėl apyvartos. 2008 m. kovo mėn. Sernam Xpress bendrovę, kurios pavadinimas per tą laiką buvo pakeistas į Aster, perpirko. Perpirkusi ASTER Sernam Xpress į jos einamąją sąskaitą įnešė 5 mln. EUR. Liepos mėn. posėdžiavusi valdyba šią einamojoje sąskaitoje buvusią sumą paliko bendrovei ASTER. 2011 m. gruodžio mėn. Financière Sernam, kuri per tą laiką perėmė Sernam Xpress (žr. 22 konstatuojamąją dalį), atkūrė bendrovės ASTER kapitalą ir paliko jai einamojoje sąskaitoje buvusią 5 599 998 EUR sumą;
(24)
kadangi grupės Sernam finansinė padėtis toliau blogėjo, 2011 m. sausio 31 d. buvo pradėta bendrovių Financière Sernam ir Sernam Services bankroto administravimo procedūra. 2011 m. vasario 3 d. patronuojamoji bendrovė Aster pradėta likviduoti (jos veikla laikinai tęsiama). Nantero komercinių bylų teismas priėmė sprendimą dėl šešių mėnesių stebėjimo laikotarpio ir nustatė naujo teismo posėdžio datą - 2012 m. kovo 27 d.;
2.2. 2001 M. GEGUŽĖS 23 D. SPRENDIMAS SERNAM 1
(25)
savo Sprendime Sernam 1 Komisija leido suteikti 503 mln. EUR pagalbą bendrovei SCS Sernam restruktūrizuoti. Šią pagalbą leista suteikti visų pirma remiantis Prancūzijos įsipareigojimu įmonę parduoti. Iš tikrųjų 60 % SCS Sernam kapitalo turėjo perimti bendrovė Géodis SA (9) - pagal bendrąją teisę reglamentuojama transporto ir logistikos bendrovė, įtraukta į Paryžiaus biržos alternatyviosios rinkos sąrašus. Taigi Geodis SA turėjo tapti visiškai ir neribotai atsakinga už bendrovės SCS Sernam skolas (10) ir padengti papildomas restruktūrizavimo išlaidas - 67 mln. EUR. SCS Sernam savo ruožtu įsipareigojo veiklos vietų skaičių 1999-2004 m. sumažinti nuo 107 iki 72, 18 % sumažinti apyvartą, sumažinti darbuotojų skaičių ir naudojantis minėtu biudžetu atlikti restruktūrizavimą per nustatytą laiką, t. y. iki 2004 m. pradžios;
2.3. 2004 M. SPALIO 20 D. SPRENDIMAS SERNAM 2
(26)
savo Sprendime Sernam 2 Komisija nustatė, kad 503 mln. EUR pagalba, kurią teikti leista pagal Sprendimą Sernam 1, išmokėta kitokiomis sąlygomis negu numatytosios Sprendime Sernam 1, visų pirma dėl to, kad Géodis perėmė 15 % SCS Sernam akcijų (o ne 60 %, kaip buvo numatyta). Be to, Géodis atsisakė įnešti 67 mln. EUR įmonės restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti;
(27)
atsižvelgdama į šiuos faktus Komisija nustatė sąlygas, kuriomis 503 mln. EUR restruktūrizavimo pagalbą leidžiama teikti bendrovei Sernam SA. Sprendimo Sernam 2 3 straipsnis, kuriame pateikiamos šios sąlygos, yra toks:
„3 straipsnis
1. Pagal 2 dalies nuostatas turės būti laikomasi šių sąlygų:
a)
įmonė „Sernam“ galės plėsti tik siuntų gabenimo veiklas geležinkelių transportu (GBT planas). Šiuo atveju bendrovė SNCF užtikrina, kad bet kuriam to paprašiusiam veiklos vykdytojui suteiks tas pačias sąlygas, kaip ir įmonei „Sernam“ krovinių vežimo geležinkelių transportu plėtojimui (GBT).
b)
įmonė „Sernam“ savo ruožtu turės per dvejus metus nuo pranešimo apie šį sprendimą visiškai pakeisti savo kelių transporto priemones ir paslaugas į vienos ar daugiau įmonių, teisiškai ir ekonomiškai nepriklausomų nuo bendrovės SNCF ir parinktų taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminuojamą procedūrą, transporto priemones ir paslaugas.
Nuosavos įmonės „Sernam“ kelių transporto priemonės ir paslaugos šiuo atveju yra visos kelių transporto priemonės, visa nuosavybės teise arba lizingo (nuomos) būdu priklausančios įmonei „Sernam“.
Įmonės, kurios perims įmonės „Sernam“ kelių transporto veiklą, turės užtikrinti visų paslaugų teikimą nuosavais ištekliais..
2. Jei įmonė vienu kartu iki 2005 m. birželio 30 d. rinkos kaina parduos savo aktyvus įmonei, teisiškai nesusijusiai su bendrove SNCF, laikydamasi skaidrios ir atviros procedūros, 1 dalies sąlygos nebus taikomos.“;
(28)
Sprendime Sernam 2 Komisija taip pat nurodė, kad Prancūzijos institucijos bendrovei Sernam sumokėjo papildomą 41 mln. EUR pagalbą. Komisija šią pagalbą įvertino kaip nesuderinamą su vidaus rinka ir nurodė Prancūzijai ją susigrąžinti;
2.4. SERNAM SA VEIKLOS PERDAVIMAS BENDROVEI FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Prancūzija teigia, kad norėdama įgyvendinti Sprendimą Sernam 2 ji laikėsi 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos. Prancūzija paaiškina, kad pranešime spaudai (11) SNCF visas suinteresuotąsias šalis pakvietė kreiptis į banką ABN AMRO. Išnagrinėti dokumentus buvo pasiūlyta 34 pramonės ir finansų grupėms ar konsorciumams. Pirmojo etapo kvietimuose, kuriuos bankas ABN AMRO išsiuntė dokumentų prašiusioms šalims, pateikiamos konkurso dėl viso Sernam SA turto (vartojamas terminas assets, nes kvietimas parašytas anglų kalba) perėmimo nuostatos;
(30)
Prancūzijos institucijų teigimu, dėl Sernam ekonominės padėties nebuvo galima gauti pasiūlymų, kuriuose būtų nurodyta teigiama vertė. Visuose vykdant šį konkursą pateiktuose pasiūlymuose nurodyta vertė labai neigiama:
-
[1 kandidatas] (pradinis pasiūlymas): -120 mln. EUR;
-
[2 kandidatas] (pradinis pasiūlymas): -90,4 mln. EUR;
-
[3 kandidatas] (pradinis pasiūlymas): -90,4 mln. EUR;
-
[4 kandidatas] (antrojo etapo pasiūlymas): -65,2 mln. EUR;
-
[5 kandidatas] (antrojo etapo pasiūlymas): -56,4 mln. EUR;
(31)
kadangi privalomo pasiūlymo negauta, Sernam SA valdyba pateikė pasiūlymą perimti turtą per bendrovę, kuri dar turėjo būti įsteigta ir iš pradžių buvo pavadinta Bidco, paskui - Financière Sernam;
2.4.1. Faktinis Sernam veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijų terminas
(32)
šis pasiūlymas bendrovei SNCF buvo pateiktas 2005 m. birželio 30 d.; SNCF generalinė valdyba jam iš esmės pritarė tą pačią dieną. Tačiau norint oficialiai sudaryti visų dalyvaujančių šalių susitarimo protokolą reikėjo atlikti tam tikrus formalumus. Bendrovių SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (viena iš dešimties patronuojamųjų bendrovių, kurių 100 % kapitalo priklausė Sernam SA, įsteigta 2002 m.) ir būsimosios bendrovės Financière Sernam vadovų susitarimo protokolas buvo pasirašytas 2005 m. liepos 21 d. (toliau - 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolas). Financière Sernam prekybos registre buvo užregistruota 2005 m. spalio 14 d. Įvairios Sernam veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos, išsamiai apibūdintos tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, buvo atliktos 2005 m. spalio 17 d.;
2.4.2. Įvairios Sernam veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos
(33)
Prancūzijos institucijos nurodė, kad Sernam veikla bendrovei Financière Sernam perduota keturiais etapais:
a)
SNCF atkūrė savo patronuojamosios bendrovės Sernam SA, kurios 100 % kapitalo jai priklausė, kapitalą įnešusi 57 mln. EUR;
b)
Sernam SA į savo patronuojamąją bendrovę Sernam Xpress, kurios 100 % kapitalo jai priklausė, įnešė 38,5 mln. EUR; šios lėšos buvo paskirstytos visam Sernam turtui (įskaitant a punkte apibūdinto kapitalo atkūrimo sumą - 57 mln. EUR) ir visiems Sernam įsipareigojimams, išskyrus vienintelius finansiniais vadinamus įsipareigojimus (nuosavo kapitalo paskola, kurią bendrovė Sernam SA paėmė iš grupės SNCF, - įsipareigojimas, susijęs su sutarties „IBM-GPS“ nutraukimu). (12) Kaip kompensaciją už šį įnašą Sernam SA gavo Sernam Xpress akciją, kurios nominalioji vertė - 100 EUR;
c)
paskui Sernam Xpress 2 mln. EUR padidino kapitalą - visus įsipareigojimus dėl šio didinimo prisiėmė SNCF; atlikus šią operaciją bendrovei SNCF priklausė dauguma Sernam Xpress akcijų;
d)
Sernam SA ir SNCF už 2 mln. EUR bendrovei Financière Sernam pardavė visas joms priklausiusias Sernam Xpress akcijas, sudariusias visą Sernam Xpress kapitalą;
(34)
2005 m. gruodžio 15 d. atliktas Sernam SA teisminis likvidavimas. 41 mln. EUR suma, kuri pagal Sprendimą Sernam 2 turi būti grąžinta bendrovei SNCF, buvo įtraukta į atliekant šį likvidavimą nustatytus įsipareigojimus; (13)
(35)
operacijos nurodytos šioje lentelėje:
(36)
2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokole, be SNCF atlikto kapitalo atkūrimo (57 mln. EUR įnešimo į bendrovę Sernam SA ir 2 mln. EUR - į bendrovę Sernam Xpress), buvo numatytos SNCF garantijos bendrovei Financière Sernam (išsamiai apibūdintos sprendimo pradėti procedūrą 72-85 konstatuojamosiose dalyse) ir sąlyga dėl susitarimo protokolo panaikinimo, jeigu Komisija per penkerius metus nuo susitarimo protokolo sudarymo priimtų neigiamą sprendimą (ši sąlyga išsamiai apibūdinta sprendimo pradėti procedūrą 117 konstatuojamojoje dalyje);
2.5. PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA
(37)
savo 2008 m. gruodžio 16 d. sprendime Komisija norėjo patikrinti, ar Prancūzija tinkamai laikėsi (kaip ji teigia) Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalies ir ar dėl būdo susigrąžinti nesuderinamą 41 mln. EUR pagalbą, kurį Prancūzija pasirinko, t. y. skolos valstybei įtraukimo į Sernam SA bankroto įsipareigojimus, galima tinkamai pašalinti dėl šios pagalbos atsiradusį konkurencijos iškraipymą. Be to, Komisija norėjo patikrinti, ar atliekant Sernam SA turto perdavimo operaciją nebuvo suteikta nauja su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba;
2.6. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
2.6.1. Skundų pateikėjų pastabos
(38)
visų pirma pirmoji skundo pateikėja mano, kad nebuvo laikomasi Sprendime Sernam 2 nustatytų Sernam SA turto pardavimo sąlygų;
(39)
pirmiausia nesilaikyta Sprendime Sernam 2 nurodyto galutinio turto pardavimo termino (2005 m. birželio 30 d.), nes perdavimo operacijos patvirtintos tik 2005 m. spalio 17 d. ir tą pačią dieną turėjo būti parduotos akcijos;
(40)
be to, pirmoji skundo pateikėja mano, kad perdavimo kaina nustatyta tik remiantis Financière Sernam pateiktu pasiūlymu. Pats šis pasiūlymas neteisėtas, nes pagal jį suteikta nauja pagalba, visų pirma atkurtas Sernam SA kapitalas. Galiausiai pirmoji skundo pateikėja pabrėžia, kad Sernam Xpress nebuvo nuo Sernam SA nepriklausoma bendrovė, kaip tai įrodo Komisija savo sprendime pradėti procedūrą;
(41)
be to, perdavimo operacijos iš tikrųjų yra akcijų sandoris (angl. share deal), t. y. rinkoje išlaikyta naudą gavusi įmonė, paprasčiausiai pakeitus jos savininką;
(42)
skundo pateikėja taip pat nurodo, kad pažeista sąlyga pardavimą organizuoti rengiant skaidrų ir atvirą konkursą. Jos teigimu, Sernam Xpress turėjo būti parduota surengus viešas konsultacijas bei konkursą ir atlikus dviejų bendrovių (Sernam SA bei Sernam Xpress) kapitalo atkūrimą, o ne Sernam SA kapitalo atkūrimą;
(43)
antra, pirmoji skundo pateikėja nurodo, kad nustatant perduotų įsipareigojimų ir turto vertę buvo vykdomos manipuliacijos ir nustatyta per maža parduotos įmonės vertė;
(44)
trečia, pirmoji skundo pateikėja išvardija kelias priemones, kurios, jos nuomone, yra nauja pagalba: kapitalo atkūrimas įnešus 57 mln., nesusigrąžinta neteisėta pagalba (41 mln.), atsisakyta Sernam SA finansinių skolų bendrovei SNCF. Visos šios priemonės yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba;
(45)
ketvirta, pirmoji skundo pateikėja pabrėžia, kad Sernam SA turėjo būti likviduota, o ne parduota. Ji pritaria Komisijos abejonėms dėl tam tikrų sąnaudų įtraukimo apskaičiuojant likvidavimo sąnaudas ir mano, kad faktinės Sernam restruktūrizavimo sąnaudos niekada nebuvo mažesnės už likvidavimo sąnaudas;
(46)
todėl pirmoji skundo pateikėja daro išvadą, kad Prancūzijos institucijos ne tik neįvykdė įpareigojimo susigrąžinti 41 mln. EUR nesuderinama paskelbtos pagalbos, bet ir suteikė naują ne mažesnę negu 95 mln. EUR pagalbą, prie kurios reikėtų pridėti įvairią kaip garantijos suteiktą pagalbą;
(47)
antroji skundo pateikėja pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą nepateikė;
2.6.2. Suinteresuotųjų šalių, manančių, kad Sprendimo Sernam 2 buvo tinkamai laikomasi, pastabos
2.6.2.1. SNCF pastabos
(48)
SNCF nuomone, Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje numatytą sąlygą ji įvykdė. SNCF tvirtina, kad iki 2005 m. birželio 30 d. visą Sernam turtą ji vienu kartu rinkos kaina pardavė bendrovei, teisiškai nesusijusiai su SNCF, vykdydama skaidrų ir atvirą konkursą;
(49)
SNCF teigimu, perdavimo operacijos yra neatsiejamos viena nuo kitos ir atliktos kartu. Todėl Komisija negali dirbtinai jų skaidyti;
(50)
ji mano, kad esant neigiamai kainai privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo laikomasi, jeigu pardavimo sąnaudos yra mažesnės už likvidavimo sąnaudas, kurias būtų patyrusi valstybė akcininkė, ir pateikia išsamias pastabas siekdama tai įrodyti;
(51)
galiausiai ji pabrėžia, kad įpareigojimas susigrąžinti 41 mln. EUR pagalbą buvo įtrauktas į atliekant Sernam SA likvidavimą nustatytus įsipareigojimus;
2.6.2.2. Fondo Butler Capital Partners pastabos
(52)
pirma, BCP paaiškina savo veiksmus įsigyjant Sernam Xpress kapitalo;
(53)
antra, BCP nurodo tikslą, kurio siekta perperkant bendrovę Coulonge;
(54)
trečia, BCP neigia, kad Sernam Xpress turėjo lėšų perteklių atlikus kapitalo atkūrimą (įnešus 57 ir 2 mln. EUR). BCP turėjo atlikti pakartotinę 6 mln. EUR lėšų injekciją, kad būtų pasiektas mažiausias priimtinas lėšų dydis atsižvelgiant į finansuotinus nuostolius;
(55)
ketvirta, BCP neigia, kad suteikus 41 mln. EUR pagalbą gauta nauda buvo perduota bendrovei Sernam Xpress. BCP mano, kad tokia padėtis būtų galima tik tuomet, jeigu būtų įrodyta, kad Sernam SA veikla perduota ne rinkos kaina. Tačiau, BCP teigimu, perdavimas atliktas surengus atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą. BCP taip pat primena, kad vykdant perdavimą buvo atlikta ekspertizė;
(56)
galiausiai BCP, aptardamas poveikį, padarytą jam perėmus Sernam kontrolę, kapitalo padidinimą nagrinėja kaip pardavimą ir mano, kad pagal Teisingumo Teismo sprendimus Banks (14) ir SMI (15) tariama pagalba negali būti grąžinta bendrovės Financière Sernam ar jos patronuojamosios bendrovės Sernam Xpress lėšomis;
2.7. PRANCŪZIJOS PASTABOS
2.7.1. Dėl Sprendimo Sernam 2 laikymosi
2.7.1.1. Dėl galutinio pardavimo termino laikymosi
(57)
Prancūzijos institucijos mano, kad privalomas pasiūlymas perimti įmonę, kuriuo pirkėjas teisiškai įpareigojamas, buvo pateiktas 2005 m. birželio 30 d. ir SNCF jam pritarė tą pačią dieną, todėl pagal Prancūzijos sutarčių teisę susitarimas tapo neatšaukiamu;
2.7.1.2. Dėl pardavimo kainos
(58)
Prancūzijos institucijos mano, kad Sprendimu Sernam 2 nebuvo uždrausta parduoti turtą už neigiamą kainą ir kad teismų praktikoje pripažįstama, jog ši kaina gali būti rinkos kaina;
(59)
turtas buvo parduotas už neigiamą 57 mln. EUR kainą, prilygstančią SNCF atlikto Sernam SA kapitalo atkūrimo sumai. Ši kaina didesnė negu iš pradžių pateiktuose orientaciniuose pasiūlymuose; ji nurodyta vieninteliame privalomame pasiūlyme, kurį rinkos dalyviai pateikė bendrovei SNCF. Kaina patvirtinta atlikus kelias nepriklausomas ekspertizes (jas atliko bankas ABN Amro, bankas Oddo Corporate Finance kartu su įmone Paul Hastings bei Dalyvavimo kapitale ir perdavimo komisija (pranc. Commission des Participations et Transferts);
(60)
pasak Prancūzijos institucijų, SNCF atliktas išankstinis kapitalo atkūrimas yra tik būdas įgyvendinti reikalavimus. Todėl Komisija, norėdama užginčyti Sernam turto rinkos vertę, negali remtis šiuo kapitalo atkūrimu, net jeigu dėl rinkos kainos visa neigiama kaina nebūtų laikoma pagalba;
2.7.1.3. Dėl turto pardavimo
(61)
aptardamos Komisijos analizę, pagal kurią Sernam SA veikla bendrovei Financière Sernam perduota atlikus dvi viena po kitos vykdytas operacijas - 1) Sernam SA turtą grupėje vienu kartu perdavus bendrovei Sernam Xpress (tuo metu Sernam Xpress buvo Sernam SA patronuojamoji bendrovė, kurios 100 % kapitalo priklausė Sernam SA); 2) bendrovę Sernam Xpress pardavus bendrovei Financière Sernam (ši operacija atitinka akcijų sandorį (angl. share deal), o ne turto pardavimą), - Prancūzijos institucijos mano, kad operacijos yra dirbtinai ir nepagrįstai skaidomos;
(62)
pirma, perdavimo operacijos atitinka įnašo ir perleidimo operaciją, įgyvendintą atkuriant kapitalą, t. y. neskaidomą operaciją, atliktą dėl dviejų priežasčių: 1) pagal Prancūzijos teisę turto negalima parduoti už neigiamą kainą ir 2) reikėjo užtikrinti, kad perėmėjas būtų teisiškai nesusijęs su SNCF;
(63)
atsižvelgiant į Sernam SA ekonominę padėtį (ilgą laiką buvo patiriama nuostolių: ketverių paskutiniųjų finansinių metų iki perleidimo nuostoliai siekė 309,2 mln. EUR) pažymėtina, kad Sernam SA turto bendra vertė buvo neigiama;
(64)
siekiant laikytis pagal Prancūzijos teisę taikomo draudimo parduoti turtą už neigiamą kainą ir užtikrinti ekonominį perleidimo operacijos neutralumą, pagal specialistų praktiką, taikomą esant neigiamai parduotino turto vertei: 1) numatoma, kad pirkėjo mokama kaina yra simbolinė kaina; 2) įgyvendinama priemonė, skirta pirkėjo nuostoliams atlyginti (arba prieš atliekant perleidimo operaciją pardavėjas dalyvauja didinant kapitalą, arba pardavėjas atsisako skolų, kurias jam turi grąžinti perleidžiama bendrovė);
(65)
be to, siekiant užtikrinti, kad Sernam SA kreditoriams nekiltų jokių abejonių dėl operacijos teisėtumo arba kad jie nesinaudotų savo teise pareikšti prieštaravimą, prie vienu kartu parduodamo turto reikėjo pridėti įsipareigojimus, būtinus Sernam veiklai tęsti. Vien parduodant turtą šių įsipareigojimų pridėti nebūtų buvę galima;
(66)
todėl reikėjo atlikti dalinį turto įnašą, kuriam buvo taikoma Prancūzijos prekybos kodekso L.236-16-L.236-21 straipsniuose nurodyta padalijimo schema. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos nurodo, kad įnašas prilygsta pardavimui, nes įnešus turto taip pat perduota nuosavybė ir atlyginta įnašą gavusios bendrovės išleistais vertybiniais popieriais;
(67)
kadangi pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalį pirkėjas negalėjo būti teisiškai susijęs su SNCF, turto vienu kartu nebuvo galima tiesiogiai įnešti bendrovei Financière Sernam, nes tokiu atveju Sernam SA dėl įnašo savaime būtų tapusi Financière Sernam akcininke. Tuo paaiškinamas faktas, kad dalinį turto įnašą gavo bendrovė Sernam Xpress, paskui ši bendrovė buvo perleista bendrovei Financière Sernam;
(68)
Prancūzijos institucijų teigimu, dalinis turto įnašas į bendrovę Sernam Xpress jokiu būdu nėra turto perdavimas grupėje, nes Sernam Xpress yra priedangos bendrovė, naudojama siekiant joje laikyti vienu kartu perduotą Sernam SA turtą tik tam, kad būtų galima jį tuo pat metu parduoti pirkėjui (bendrovei Financière Sernam), o ne tęsti patronuojančiosios bendrovės veiklą. Šis turtas į bendrovę Sernam Xpress buvo įneštas ir laikomas jo rinkos verte, kad būtų atlikta operacija. Bet kokiu atveju įnešus turtą iš tikrųjų buvo perduota nuosavybė ir dėl šio perdavimo Sernam Xpress išleido 100 EUR nominaliosios vertės akciją. Prancūzijos institucijų teigimu, ši akcija atspindi faktinę įnešto turto ir perduotų įsipareigojimų vertę atlikus kapitalo atkūrimą (įnešus 57 mln. EUR);
(69)
Prancūzijos institucijos prie savo pastabų, pateiktų atsakant į sprendimą pradėti procedūrą, pridėjo teisės profesoriaus Nicolas Molfessis’o nuomonę, kurioje nurodoma, kad: „pagal Prancūzijos teisę ... SNCF Sernam turto bendrovei Financière Sernam vienu kartu negalėjo perleisti tiesiogiai; pagal taikomas teisės normas SNCF privalėjo atlikti įnašo ir perleidimo operaciją, kad būtų laikomasi Komisijos nustatytų reikalavimų:
-
kadangi Prancūzijos teisėje pardavimo už neigiamą kainą sąvoka nenustatyta, operacija rinkos kaina, kaip buvo nurodžiusi Komisija, negalėjo būti atlikta iš anksto neatkūrus kapitalo;
-
kadangi Prancūzijos teisėje nenustatyta skolos perleidimo sąvoka ir sutartį perleisti leidžiama tuomet, jeigu su tuo iš anksto sutinka visos perleidžiamos sutarties susitariančiosios šalys (praktiškai tokį sutikimą gauti neįmanoma), perleidžiant veiklai tęsti būtinus veiklos įsipareigojimus turėjo būti taikoma praktika, pagal kurią atliekamas dalinis turto įnašas, kad ši kliūtis būtų įveikta. Atliekant tokį dalinį turto įnašą turėjo būti naudojamasi tarpine bendrove Sernam Xpress, kad būtų laikomasi Komisijos nustatytos sąlygos, pagal kurią perleidėjas ir perėmėjas neturi būti teisiškai susiję.
Bendrovės Sernam įdiegta schema turi būti prilyginama turto perleidimui vienu kartu:
-
Kasacinis teismas įnašo ir perleidimo operaciją, kuri praktiškai yra gerai žinoma, prilygino turto perleidimui tuo atveju, kai yra įrodymų, kad abi operacijos neatsiejamos, nes jomis in fine siekiama tik perduoti turtą;
-
šiuo atveju tokios operacijos iš tikrųjų yra neatsiejamos, nes įvairiose šalių pasirašytose sutartyse labai aiškiai matomas šalių siekis įvairias operacijas laikyti tarpusavyje susijusiomis ir siekiama tik vieno tikslo - Sernam turtą perleisti bendrovei Financière Sernam.“;
(70)
pasak Prancūzijos institucijų, Sernam SA turtas už neigiamą kainą, atitinkančią rinkos kainą, vienu kartu buvo parduotas teisiškai su SNCF nesusijusiai bendrovei, dėl perleidimo susitarus vykdant atvirą, skaidrų, besąlygišką ir nediskriminacinį konkursą pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas sąlygas;
2.7.1.4. Dėl atrankos procedūros atvirumo ir skaidrumo
(71)
Prancūzijos institucijų nuomone, teiginys, kad galimiems Sernam SA turto pirkėjams pateiktuose dokumentuose buvo nurodyta, jog parduodama ne bendrovė Sernam Xpress, bet Sernam SA turtas, iš tikrųjų yra klaidingas. Be to, pagal reikalavimą rengti atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą naujas konkursas atkūrus kapitalą neturėjo būti rengiamas, nes kapitalo atkūrimas yra tik tiesioginis konkurso ir dėl konkurso gautos neigiamos kainos padarinys;
2.7.1.5. Dėl teisėtų lūkesčių
(72)
Prancūzijos institucijos mano, kad dėl Sprendimo Sernam 2, kuriame aiškiai numatyta galimybė vienu kartu perleisti Sernam turtą, ir bendrovė SNCF, ir Prancūzijos institucijos įgijo pagrįstų lūkesčių, susijusių su leidimu perleisti turtą. Todėl pradėjus valstybės pagalbos tyrimo procedūrą neatsižvelgiama į Sprendimu Sernam 2 suteiktus teisėtus Prancūzijos institucijų lūkesčius, juo labiau kad Prancūzijos institucijos visiškai skaidriai bendradarbiavo su Komisija, suteikdamos jai visus reikiamus paaiškinimus dėl šio perleidimo tvarkos;
2.7.2. Dėl tariamo manipuliavimo vertinant turtą ir įsipareigojimus, kuriuos Sernam SA perdavė bendrovei Sernam Xpress
(73)
aptardamos tariamą manipuliavimą atliekant vertinimą Prancūzijos institucijos visų pirma neigia, kad vertinant turtą jo vertė buvo sumažinta 22 mln. Iš tikrųjų taikomuose apskaitos teisės aktuose reikalaujama, kad vykdant dalinio turto įnašo operaciją, po kurios turtas perleidžiamas, vertinimas būtų atliekamas ne remiantis grynąja apskaitos verte, kaip teigia pirmoji skundo pateikėja, bet faktine įnešamo turto ir perduodamų įsipareigojimų verte. Ši vertė vertinama atsižvelgiant į rinkos kainą arba nepriklausomas ekspertizes. Galiojančios apskaitos taisyklės taip pat buvo taikomos vertinant atidėtus mokesčių kreditus. Prekės ženklų portfelio vertinimas pagrįstas Europos Komisijos vertinimu, kuris 2001 m. gegužės 23 d. atliktas SNCF įnešus lėšų į bendrovę SCS Sernam;
(74)
dėl įsipareigojimų vertinimo Prancūzijos institucijos mano, kad buvo perduoti tik tie įsipareigojimai, kurie būtini norint tęsti įnašą gavusios bendrovės veiklą. Be to, vertinant gero vardo praradimą (angl. badwill) į apskaitą tik buvo įtraukta 57 mln. EUR neigiama rinkos vertė;
2.7.3. Dėl įpareigojimo iš bendrovės Sernam Xpress susigrąžinti 41 mln. EUR pagalbą netaikymo
(75)
Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad akcijų sandorio (angl. share deal) atskyrimo nuo turto sandorio (angl. asset deal) klausimo šiuo atveju kelti nereikia (tokiu atskyrimu grindžiami Komisijos argumentai bylose SMI (16) ir CDA (17));
2.7.3.1. Dėl operacijos skaidymo į perdavimą grupėje ir akcijų sandorį
(76)
dėl 61-70 konstatuojamosiose dalyse apibūdintų priežasčių Prancūzijos institucijos mano, kad Sernam SA veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos yra ne perdavimas grupėje, po kurio sudarytas akcijų sandoris, bet turto perleidimas trečiajai šaliai;
(77)
be to, jos pabrėžia, kad, jeigu pagalba būtų buvusi perduota, į Sernam Xpress rinkos kainą būtinai būtų buvusi įtraukta 41 mln. EUR skola. Darant šią prielaidą neigiama kaina būtų buvusi 98 mln. EUR (57 + 41). Tačiau bendrovės Financière Sernam„sumokėta“ neigiama kaina (kuri iš tikrųjų gauta) buvo tik 57 mln. EUR. Taigi pardavėjas sutaupė 41 mln. EUR, tačiau dėl to su pagalba susijusi ekonominė nauda teko būtent jam. Šiomis aplinkybėmis Prancūzijos institucijos remiasi Sprendimu Banks; (18)
2.7.3.2. Dėl sprendimų CDA ir SMI sąlygų laikymosi
(78)
Prancūzijos institucijos pažymi, kad savo Sprendime CDA Teisingumo Teismas pareiškė nuomonę, jog remiantis tuo, kad CDA tęsė pagalbą gavusių įmonių veiklą, savaime negalima įrodyti ketinimo išvengti reikalavimo susigrąžinti pagalbą padarinių (19);
(79)
Teisingumo Teismas patikslino, kad išvengti reikalavimo susigrąžinti pagalbą padarinių nebuvo ketinama, nes perimdama bendrovės LCA turto dalis CDA sumokėjo rinkos kainą atitinkančią pirkimo kainą; (20)
(80)
pasak Prancūzijos institucijų, kadangi bendrovės Sernam SA turtą ir dalį įsipareigojimų Sernam Xpress įgijo jų rinkos verte, dėl šios operacijos faktinė nauda, gauta suteikus 41 mln. EUR pagalbą, bendrovei Sernam Xpress nebuvo perduota. Be to, Komisija negali tvirtinti, kad Sernam SA, perpirkus jos turtą, tapo priedangos bendrove, iš kurios neįmanoma susigrąžinti nesuderinama paskelbtos pagalbos. Tokį argumentą, kuris jau pateiktas Sprendime CDA, Teisingumo Teismas atmetė (21);
(81)
Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad galimybę vienu kartu perleisti Sernam SA turtą Komisija aiškiai numatė. Todėl tai, kad SNCF Sernam turtą vienu kartu rinkos kaina perleido bendrovei, surengusi skaidrų ir atvirą konkursą, jokiu būdu negali būti laikoma vengimu tokį konkursą rengti;
(82)
juo labiau tai akivaizdu dėl to, kad pati Komisija pareiškė nuomonę, jog tokio vengimo galimybė atmetama, „jei naudą gavusios bendrovės turto dalys „en bloc“ ne tik perleidžiamos už rinkos kainą, bet ir pagal besąlygišką bei visiems šios bendrovės konkurentams atvirą procedūrą“ (22);
(83)
aptariant Komisijos argumentą (23), kad atlikus operaciją ne tik buvo galima apsaugoti turtą, kaip leidžiama Sprendimu CDA, bet ir įsteigti įmonę, per kurią galima finansuoti naujas investicijas, pavyzdžiui, perpirkti bendrovę Coulonge, užtenka nurodyti, kad Sernam Xpress bendrovęCoulonge Services įsigijo tuo pačiu metu, kai BCP perėmė Sernam Xpress kontrolę, ir kad BCP perėmus kontrolę Sernam Xpress galėjo gauti paramą - buvo įnešta naujų pinigų šiai bendrovei įsigyti;
(84)
todėl kriterijaus, kurį Prancūzijos institucijos nurodo kaip Sprendimo CDA trečiąjį kriterijų, taip pat buvo laikomasi, kitaip negu minima Komisijos išreikštose abejonėse;
2.7.4. Dėl naujos pagalbos bendrovei Sernam Xpress ir (arba) bendrovei Financière Sernam
(85)
dėl naujos pagalbos pagal 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolą (SNCF atlikto Sernam SA kapitalo atkūrimo įnešus 57 mln. EUR; SNCF atlikto Sernam Xpress kapitalo atkūrimo įnešus 2 mln. EUR; SNCF bendrovei Financière Sernam suteiktų garantijų; sąlygos dėl susitarimo protokolo panaikinimo) Prancūzijos institucijos mano, kad tuomet, kai surengus atvirą ir skaidrų konkursą turtas parduodamas rinkos kaina ir sąnaudos yra mažesnės negu likvidavimo sąnaudos, toks pardavimas nėra pagalba;
(86)
be to, bendrovės Financière Sernam pateikta neigiama kaina atitinka nepriklausomų ekspertų vertinimus;
(87)
beje, Prancūzijos institucijos nurodo, kad sąlyga dėl susitarimo protokolo panaikinimo į 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolą bendrovės Financière Sernam prašymu buvo įtraukta tik siekiant apsaugoti šią bendrovę nuo rizikos, kad Komisija priims neigiamą sprendimą. Prancūzijos institucijos mano, kad be tokio tipo sąlygos nebuvo galima atlikti jokio perleidimo, ir teigia, kad nagrinėjant ankstesnę bylą (24) abejonių dėl šios sąlygos Komisijai nekilo;
3. KOMISIJOS VERTINIMAS
3.1. SPRENDIMO SERNAM 2 3 STRAIPSNIO MOTYVŲ PRIMINIMAS
(88)
visų pirma Komisija primena, kad pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (25), 16 straipsnį ši procedūra buvo pradėta, nes Komisija turėjo informacijos, kad Prancūzija pagalbą, kurią Sprendimu Sernam 2 leista teikti tam tikromis sąlygomis, įgyvendino netinkamai, prieš tai netinkamai įgyvendinusi pagalbą, kurią teikti (taip pat tam tikromis sąlygomis) leista Sprendimu Sernam 1;
(89)
Komisija mano, kad reikėtų priminti priežastis, dėl kurių ji turėjo nustatyti Sprendimo Sernam 2 3 straipsnyje nurodytas sąlygas: (26)
„ ... Atsižvelgdama į netinkamą pagalbos taikymą, nustatytą šiame sprendime, ir į restruktūrizavimo plano trukmės pailgėjimą, Komisija mano, kad įmonė „Sernam“ turi tai kompensuoti ilgam laikui pasitraukdama iš rinkos dalių, kurios yra perpildytos, kad būtų pateisintas dalies pagalbos patvirtinimas.
Iš tiesų dėl valstybės pagalbos teikimo rinkose, kurios yra perpildytos struktūriniu požiūriu ar net patiria smukimą, ją gavusi įmonė, kuri kitu atveju būtų turėjusi nutraukti veiklą dėl paskelbtų sunkumų, iš karto galėtų dirbtinai užimti nepaprastai paklausios rinkos dalis, neturinčių finansinių nesklandumų įmonių konkurenčių nenaudai. Taip pat reikia vengti, kad pagalba nesukeltų nepageidaujamų pasekmių ir neišstumtų iš paklausios rinkos finansinių nesklandumų neturinčių įmonių, įmonių, kurios nesugeba išsilaikyti iš savo nuosavų išteklių, naudai.
Taigi Komisija mano, kad įmonė „Sernam“ turi ilgam laikui atsisakyti veiklos šioje perpildytoje rinkos dalyje, šiuo atveju grupavimo (tradicinio siuntų gabenimo kelių transportu) rinkos dalyje.
Nors įmonė „Sernam“ ir pradėjo šį pasitraukimą, Komisija mano, kad to nepakanka ir kad ji ir toliau turi to siekti. Todėl, jos nuomone, reikia nustatyti sąlygas, kurios i) leis įmonei „Sernam“ toliau plėtoti savo veiklą, susijusią su novatoriška diversifikacija pereinant prie plėtotinos rinkos dalies (kuri nėra perpildyta), ir ii) leis pakeisti stagnacijos apimtose ar smunkančiose rinkose įmonės „Sernam“ paslaugas kitų veiklos vykdytojų paslaugomis (tai atlaisvins įmonės „Sernam“ dalis šiose rinkos dalyse).
...
Komisija taip pat primena, kad jei bus parduota visa įmonė „Sernam“ (aktyvai ir pasyvai), kaip numatė Prancūzijos valdžios institucijos, sprendimo sąlygos (kelių transporto veiklos perdavimas kitoms įmonėms ir įmonės „Sernam“ veiklų diversifikacija pereinant prie krovinių gabenimo geležinkelių transportu) bet kuriuo atveju turi būti taikomos. Priešingai, jei „Sernam“ turėtų vienu kartu parduoti visus aktyvus, Komisija primena, kad pirmiau paminėtos dvi sąlygos, susijusios su įmonės restruktūrizavimu, nebus taikomos, nes įmonė „Sernam“ nebeturės dabartinio teisinio statuso ir bus atlaisvinusi rinkos dalis nepriklausomo pirkėjo naudai (kuris galės de facto tęsti savo veiklą su įmonės „Sernam“ aktyvais).“;
(90)
taigi Sprendime Sernam 2 numatomi du skirtingi Sernam SA pardavimo scenarijai: visos bendrovės Sernam SA pardavimas (turto ir įsipareigojimų) ir tik turto pardavimas. Pirmuoju atveju turtą ir įsipareigojimus įsigyjančiai bendrovei Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos yra taikomos; antruoju atveju šios sąlygos netaikomos;
(91)
be to, reikėtų priminti daugiau aplinkybių, kuriomis priimti Komisijos sprendimai Sernam 1 ir Sernam 2. Nuolat nuostolių patiriančiai bendrovei Sernam SA buvo suteikta valstybės pagalba veiklai, kurią suteikė jos patronuojančioji bendrovė SNCF ir kuri buvo būtina, kad įmonė išliktų;
(92)
reikėjo nutraukti dirbtinai palaikomą bendrovės, kuri neteisėtai užėmė rinkos dalis, nors nebuvo konkurencinga, veiklą. Todėl, viena vertus, buvo nutraukta bendrovei Sernam valstybės nuolat teikiama finansinė pagalba, kita vertus, turėjo būti panaikintas dėl šios pagalbos atsiradęs konkurencijos iškraipymas arba atsižvelgiant į jį turėjo būti priimtos kompensacinės priemonės. Todėl reikėjo susigrąžinti 41 mln. EUR neteisėtos nesuderinamos pagalbos, bendrovei Sernam suteiktos 2001-2004 m., ir nustatyti kompensacines priemones, pagal kurias bendrovė pasitraukia iš užimamų rinkos dalių, kaip kompensaciją gavusi 503 mln. EUR restruktūrizavimo pagalbą;
(93)
tačiau Komisija iš karto pažymi, kad tai, kaip Prancūzija ketino įgyvendinti 2004 m. sprendimą, tiesiogiai prieštarauja siekiamiems tikslams. Iš tikrųjų Prancūzijos institucijos toliau teikė pagalbą veiklai prisidengdamos tuo, kad įgyvendina šį sprendimą, ir stengėsi išlaikyti įmonės veiklos ekonominį tęstinumą - neatsisakė užimamų rinkos dalių, priešingai, stengėsi stiprinti įmonės konkurencinę padėtį;
(94)
šiuo etapu reikia metodiškai išnagrinėti priemones, kurias Prancūzijos institucijos įgyvendino, kad pasiektų savo tikslus;
3.2. NETINKAMAS PAGALBOS, KURIĄ TEIKTI LEISTA SPRENDIMU SERNAM 2, ĮGYVENDINIMAS
(95)
Prancūzijos institucijos patvirtina, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi. Todėl Komisija gali tikrinti vien tai, ar Prancūzija laikėsi Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų. Primintina, kad ši dalis yra tokia:
„Jei įmonė vienu kartu iki 2005 m. birželio 30 d. rinkos kaina parduos savo aktyvus įmonei, teisiškai nesusijusiai su bendrove SNCF, laikydamasi skaidrios ir atviros procedūros, 1 dalies sąlygos nebus taikomos.“;
(96)
kaip bus įrodyta toliau, Prancūzija šių sąlygų nesilaikė;
3.2.1. Veikla nebuvo perduota 2005 m. birželio 30 d.
(97)
iš Prancūzijos institucijų ir pirmosios skundo pateikėjos pastabų aiškėja, kad 2005 m. birželio 30 d. SNCF valdyba iš esmės tik pritarė privalomam Financière Sernam pasiūlymui. Tačiau susitarimo protokolas, kuriuo įpareigojamos visos sandorio šalys, buvo pasirašytas tik 2005 m. liepos 21 d., o įvairios perdavimo operacijos atliktos tik 2005 m. spalio 17 d.;
(98)
todėl Komisija daro išvadą, kad Sernam SA veikla bendrovei Financière Sernam nebuvo perduota ne vėliau negu 2005 m. birželio 30 d., kaip tai vis dėlto turėjo būti padaryta laikantis Sprendimu Sernam 2 nustatytos sąlygos. Jau vien šios priežasties užtenka padaryti išvadą, kad Prancūzija netinkamai įgyvendino pagalbą, kurią teikti Sprendimu Sernam 2 leista tam tikromis sąlygomis;
3.2.2. Veiklos perdavimas nėra pardavimas (27)
(99)
pagal Sąjungos valstybių narių teisines sistemas pardavimo sutartis grindžiama romėnų teisėje išplėtotais principais (emptio venditio). Pardavimas - tai turto nuosavybės perdavimas, sumokėjus už tai tam tikrą kainą. Ši kaina, kaip pabrėžia Prancūzijos Vyriausybė, aptardama Prancūzijos teisę, turi būti teigiama;
(100)
sandoris, pagal kurį asmuo, norintis perduoti vieno ar kelių turto objektų nuosavybę, sumoka pinigų juos perimančiam asmeniui, nėra pardavimo sandoris, bet kitokio tipo sutartis;
(101)
šiuo atveju atlikusi kapitalo atkūrimą SNCF sumokėjo 59 mln. EUR: 57 mln. EUR - Sernam SA ir 2 mln. EUR - Sernam Xpress kapitalui atkurti; bendrovei Financière Sernam ji suteikė įvairių garantijų. Kadangi Financière Sernam bendrovėms SNCF ir Sernam SA sumokėjo 2 mln. EUR, Sernam Xpress kapitalo atkūrimas kompensuotas, tačiau nekompensuotos kitos sandorio dalys. Todėl SNCF ir Financière Sernam sudaryta sutartis negali būti laikoma pardavimo sutartimi. Beje, to neginčija Prancūzijos institucijos, kurios aiškina, kad įvairios Sernam SA veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos nėra pardavimas, nes pagal Prancūzijos teisę Prancūzijos institucijos negalėjo atlikti pardavimo, kurio rezultatas atitiktų dabartinį;
(102)
Komisija daro išvadą, kad SNCF ir Financière Sernam sudaryta sutartis nėra pardavimo sutartis. Dėl šios priežasties taip pat nebuvo laikomasi Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalies, nes neatliktas pardavimas. Todėl Prancūzija netinkamai įgyvendino pagalbą, kurią teikti Sprendimu Sernam 2 leista tam tikromis sąlygomis;
3.2.3. Veiklos perdavimas yra ne turto pardavimas, o visos bendrovės Sernam SA (turto ir įsipareigojimų) perdavimas
(103)
net jeigu Sernam SA veiklos perdavimas bendrovei Financière Sernam būtų laikomas pardavimu, pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalį turi būti parduodamas tik turtas, o ne visa bendrovė Sernam SA (turtas ir įsipareigojimai). Tai nurodyta Sprendimo Sernam 2 217 konstatuojamojoje dalyje, cituojamoje šio sprendimo 89 konstatuojamojoje dalyje;
(104)
kaip nurodyta 2.4 skirsnyje, SNCF atliktas Sernam SA veiklos perdavimas bendrovei Financière Sernam pagrįstas tuo, kad Sernam SA kontroliavo patronuojamąją bendrovę Sernam Xpress (Sernam SA priklausė 100 % Sernam Xpress kapitalo), kuriai perduoti Sernam SA įsipareigojimai ir turtas, išskyrus tam tikras Sernam SA skolas patronuojančiajai bendrovei SNCF. Prieš atlikdama šį perdavimą SNCF atkūrė Sernam SA kapitalą - įnešė 57 mln. EUR, ir šie nauji pinigai buvo įtraukti į perduotą turtą. Atlikusi perdavimą SNCF atkūrė Sernam Xpress kapitalą - įnešė 2 mln. EUR. Tuomet Sernam Xpress akcijos už tą pačią sumą (2 mln. EUR) buvo parduotos bendrovei Financière Sernam;
(105)
kaip nurodyta 2.7.1.3 skirsnyje, Prancūzijos institucijos šią operaciją grindžia dviem pagal Prancūzijos teisę ir Sprendimą Sernam 2 taikomais reikalavimais;
(106)
jos pabrėžia, kad bendras operacijos rezultatas yra toks pat, koks būtų gautas pardavus turtą. Todėl operacija turi būti prilyginama vienu kartu atliktam Sernam SA turto pardavimui pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalį;
(107)
dėl dviejų priežasčių Komisija padarė kitokią išvadą;
3.2.3.1. Perdavimas - tai vienu kartu atliktas turto ir įsipareigojimų perdavimas grupėje, po kurio buvo parduotos turtą ir įsipareigojimus gavusios patronuojamosios bendrovės akcijos (akcijų sandoris)
(108)
SNCF atlikus operaciją, Financière Sernam galėjo įsigyti Sernam Xpress akcijas, taigi ir parduoti akcijas (akcijų sandoris);
(109)
iš tikrųjų SNCF pirmiausia atliko operaciją, kuri, Prancūzijos institucijų teigimu, pagal Prancūzijos teisę laikoma daliniu turto (iš tikrųjų turto ir įsipareigojimų) įnašu. Tačiau šios operacijos, net nagrinėjamos atskirai, negalima laikyti turto pardavimu trečiajai šaliai. Ji atlikta už neigiamą 57 mln. EUR kainą, todėl nėra pardavimas (žr. 3.2.2 skirsnį). Be to, ji susijusi ne tik su turtu, bet ir su visais įsipareigojimais, išskyrus tam tikras Sernam SA skolas patronuojančiajai bendrovei SNCF. Taigi buvo perduota visa bendrovė Sernam SA (turtas ir įsipareigojimai), o ne parduotas tik turtas (taip pat žr. 3.2.3.2 skirsnį);
(110)
galiausiai turtas ir įsipareigojimai buvo perduoti specialiosios paskirties įmonei - patronuojamajai bendrovei Sernam Xpress, kurios 100 % akcijų priklausė patronuojančiajai bendrovei ir kurios paskirtis buvo gauti Sernam SA turtą ir įsipareigojimus vien tam, kad pati bendrovė Sernam Xpress būtų perparduota bendrovei Financière Sernam. Taigi šis įnašas nebuvo atliktas nuo SNCF nepriklausomai trečiajai įmonei;
(111)
antra, Sernam Xpress akcijos buvo parduotos bendrovei Financière Sernam, ir tai taip pat yra ne turto pardavimas trečiajai šaliai, o akcijų perdavimas arba akcijų sandoris (taigi visos įmonės perdavimas);
(112)
taigi jokia SNCF atlikta operacija nėra Sernam SA turto pardavimas vienu kartu su SNCF teisiškai nesusijusiai bendrovei, ir Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi;
3.2.3.2. Buvo perduotas ne tik turtas, bet ir visa bendrovė Sernam SA (turtas ir įsipareigojimai)
(113)
Sprendimo Sernam 2 217 konstatuojamojoje dalyje, cituojamoje šio sprendimo 89 konstatuojamojoje dalyje, turto pardavimas aiškiai atskiriamas nuo visos bendrovės Sernam SA pardavimo (turto ir įsipareigojimų). Remiantis šia konstatuojamąja dalimi akivaizdu, kad, jeigu Prancūzijos institucijoms būtų reikėję parduoti visą bendrovęSernam SA (turtą ir įsipareigojimus), kaip jos tai ketino daryti priimant Sprendimą Sernam 2, jos buvo įpareigotos laikytis Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytų sąlygų;
(114)
atlikus įvairias perdavimo operacijas bendrovė Financière Sernam, įsigijusi Sernam Xpress, priimant Sprendimą Sernam 2 įgijo visus bendrovės Sernam SA įsipareigojimus ir turtą, išskyrus šias išimtis: viena vertus, turtas buvo padidintas bendrovei Sernam SA skirta 57 mln. EUR injekcija ir bendrovei Sernam Xpress skirta 2 mln. EUR injekcija (taip pat žr. šio sprendimo 3.2.4 skirsnį), kita vertus, įsipareigojimai buvo sumažinti nuosavo kapitalo paskolos, kurią bendrovė Sernam SA gavo iš grupės SNCF, suma (šis įsipareigojimas susijęs su sutarties „IBM-GPS“ nutraukimu) ir 41 mln. EUR privalomos susigrąžinti nesuderinamos pagalbos suma;
(115)
tačiau šiais nedideliais patikslinimais negalima nuslėpti fakto, kad pagrindiniai Sernam SA įsipareigojimai ir turtas iš tikrųjų visų pirma buvo perduoti bendrovei Sernam Xpress, paskui - bendrovei Financière Sernam;
(116)
taigi veiklos perdavimas yra ne turto pardavimas, o visos Sernam SA (turto ir įsipareigojimų) perdavimas, išskyrus kelias išimtis. Todėl Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi taip pat ir dėl šios priežasties;
3.2.4. Perduotas ne tik turtas, kurį Sernam SA turėjo priimant Sprendimą Sernam 2, bet ir papildomi 59 mln. EUR
(117)
dėl turto Komisija taip pat pažymi, kad atliekant Sernam SA ir Sernam Xpress kapitalo atkūrimą buvo įnešti 59 mln. EUR ir kad ekonominiu požiūriu, atsižvelgiant į Financière Sernam sumokėtus 2 mln. EUR, šis įnašas yra 57 mln. EUR. Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje atlikti tokio įnašo į turtą neleidžiama;
3.2.5. Veikla buvo perduota nesurengus skaidraus ir atviro konkurso
(118)
Prancūzijos institucijos pirmiausia surengė skaidrų ir atvirą konkursą. Tačiau pasibaigus šiam konkursui SNCF negavo jokio privalomo pasiūlymo;
(119)
nesėkmingai pasibaigus skaidriam ir atviram konkursui, sutartis dėl įvairių Sernam SA veiklos perdavimo operacijų buvo sudaryta su bendrove Financière Sernam. Kadangi ši bendrovė savarankiškai nedalyvavo skaidriame ir atvirame konkurse, galiausiai veikla buvo perduota nesurengus skaidraus ir atviro konkurso;
(120)
Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi taip pat ir dėl šios priežasties;
3.2.6. Turto pardavimo tikslas nebuvo įvykdytas
(121)
Sprendimo Sernam 2 217 konstatuojamojoje dalyje turto pardavimo tikslas aiškinamas taip:
„„Sernam“ ... bus atlaisvinusi rinkos dalis nepriklausomo pirkėjo naudai (kuris galės de facto tęsti savo veiklą su įmonės „Sernam“ aktyvais);“
(122)
taigi turto pardavimo tikslas buvo pasitraukti iš užimamų rinkos dalių, atsisakyti Sernam SA turto ir leisti trečiajai šaliai naudotis šiuo turtu. Taigi pardavus turtą siekta nutraukti Sernam SA ekonominę veiklą;
(123)
tačiau šiuo atveju visą Sernam SA nupirko jos patronuojančioji bendrovė ir ji buvo pertvarkyta į būsimą bendrovę Financière Sernam. Visos veiklos ekonominis tęstinumas yra užtikrinamas, be to, įmonė nebeturi didelės dalies savo skolos ir gavo naujo kapitalo (59 mln. EUR, iš kurių 57 mln. EUR ekonominiu požiūriu dengia SNCF). Todėl vykdant operaciją ne tik nesilaikyta Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų, bet ir neužtikrinta, kad būtų įgyvendinti šiuo sprendimu siekiami tikslai. Visiškai priešingai - dėl šios operacijos ekonominis subjektas sustiprėjo, todėl konkurencija gali būti dar labiau iškraipoma, o sprendimu nustatytomis priemonėmis kaip tik siekta tokį iškraipymą sumažinti;
3.2.7. Remiantis Prancūzijos pateiktais argumentais negalima įrodyti, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalies buvo laikomasi
(124)
Prancūzijos argumentui, kad bendrai vertinamos operacijos prilygsta turto pardavimui vienu kartu, negalima pritarti. Iš tikrųjų turto pardavimui vienu kartu iš esmės pirmiausia būdinga tai, kad jis negrindžiamas akcijų pardavimu. Todėl Komisija negali sutikti su argumentu, kad keli skirtingi teisiniai veiksmai (dalinis turto ir įsipareigojimų įnašas, paskui akcijų sandoris) prilygsta konkrečiam teisiniam veiksmui (turto pardavimui), nes vienu iš faktiškai įgyvendintų teisinių veiksmų prieštaraujama prašytam atlikti teisiniam veiksmui;
(125)
taip pat negalima sutikti su argumentu, kad pagal Prancūzijos teisę Sernam SA turto bendrovei Financière Sernam negalima parduoti tiesiogiai. Pirma, reikėtų priminti, kad Sprendimu Sernam 2 Prancūzijai suteiktos dvi alternatyvios galimybės įgyvendinti šį sprendimą. Jeigu nebūtų buvę galima turto parduoti, Prancūzijos institucijos visada galėjo sprendimą įgyvendinti pasirinkusios galimybę, nurodytą Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje (Sernam SA vykdo tik korespondencijos vežimo geležinkeliais veiklą, o kelių transporto veiklą paveda vykdyti subrangovams). Antra, jeigu trečiosios šalys kreditorės iš tikrųjų būtų pasipriešinusios pardavimui už neigiamą kainą, dėl Sernam SA būtų buvę galima rengti kolektyvinę procedūrą, taigi turtą būtų buvę galima parduoti vykdant šią procedūrą;
(126)
galiausiai jeigu Prancūzijos institucijoms buvo sunku vykdyti Sprendimą Sernam 2, jos turėjo kreiptis į Komisiją, kad susitarus su ja būtų rastas sprendimas dėl kitos schemos pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, nurodytą Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 4 straipsnio 3 dalyje. Nors Prancūzijos institucijų atstovai 2004 m. lapkričio 24 d. iš tikrųjų apsilankė Komisijoje ir 2004 m. gruodžio 21 d. jai atsiuntė oficialų raštą, kad praneštų apie sprendimą parduoti turtą vienu kartu, neapibūdindami pagrindinių sprendimo aspektų, pažymėtina, kad Prancūzija Komisijai niekada nepranešė apie restruktūrizavimo plano, kurį Komisija Sprendime Sernam 2 patvirtino tam tikromis sąlygomis, pakeitimą. Tačiau Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (28) 3.2.3 skirsnyje patvirtinama, kad valstybė narė negali nukrypti nuo restruktūrizavimo plano, nepranešusi apie tai Komisijai ir Komisijai iš anksto nedavus leidimo;
(127)
tačiau Komisija leidimo Sernam SA veiklą perduoti bendrovei Financière Sernam, kaip tai padarė Prancūzija, niekada nedavė;
3.2.8. Išvada: Prancūzija nesilaikė Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio ir netinkamai įgyvendino 503 mln. EUR pagalbą
(128)
galiausiai Komisija mano, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio nebuvo laikomasi. Todėl 503 mln. EUR restruktūrizavimo pagalba, kurią teikti Sprendimu Sernam 2 leista tam tikromis sąlygomis, įgyvendinta netinkamai;
3.2.9. 503 mln. EUR pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka
(129)
kadangi pagalbos gavėjas 503 mln. EUR pagalbą naudojo pažeisdamas Sprendimą Sernam 2, pagal šį sprendimą pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka;
(130)
pagal Teisingumo Teismo praktiką valstybė narė turi nurodyti pagalbos suderinamumo priežastis. Kadangi Prancūzija nenurodė jokios suderinamumo priežasties, Komisija daro išvadą, kad 503 mln. EUR pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta kartu su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo pagalbos suteikimo dienos;
(131)
ši pagalba turi būti susigrąžinta iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių, visų pirma Sernam Services ir Aster, šiuo metu tęsiančių ekonominę veiklą, kuriai suteikta pagalba ir kurią anksčiau vykdė bendrovė Sernam SA (šiuo metu likviduota), paskui bendrovė Sernam Xpress (kurios turtą, atlikus viso turto perdavimo operaciją, perėmė Financière Sernam). Iš tikrųjų visų pirma pažymėtina, kad grupėje sudarius sandorį Sernam Xpress perėmė visą Sernam SA turtą ir dalį įsipareigojimų. Taigi Sernam Xpress tęsė Sernam SA ekonominę veiklą (taip pat žr. išsamų įrodymą 3.3 skirsnyje). Be to, kadangi buvo perduotas visas turtas, Financière Sernam yra Sernam Xpress teisių perėmėja. Galiausiai Financière Sernam ir jos patronuojamosios bendrovės, visų pirma Sernam Service ir Aster, tęsia Sernam SA ir Sernam Xpress veiklą, taigi toliau gauna 503 mln. pagalbą, kuri iš pradžių suteikta bendrovei Sernam SA;
3.3. 41 MLN. EUR PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS
(132)
41 mln. EUR valstybės pagalba, kurią pagal Sprendimą Sernam 2 Prancūzija turėjo susigrąžinti iš jos gavėjo, buvo įtraukta į likviduojant bendrovę Sernam SA nustatytus įsipareigojimus;
(133)
Prancūzijos institucijos mano, kad konkurso, kurį jos laiko skaidriu ir atviru, tvarka pagal Sprendimo Sernam 2 4 straipsnį Sernam SA veiklą perdavus bendrovei Financière Sernam, įpareigojimas susigrąžinti pagalbą taikomas tik vienai bendrovei Sernam SA;
(134)
Sprendimo Sernam 2 4 straipsnis yra toks:
„„Sernam“ įmonė arba jos dalys turi būti parduotos rinkos kaina, o pardavimo procedūra turi būti skaidri ir atvira visiems konkurentams. Tokiomis sąlygomis, jei įmonė „Sernam“ išliks, ji turės atlyginti 41 mln. eurų pagalbą“;
(135)
4 straipsnyje išskiriami du atvejai: Sernam ekonominės veiklos nutraukimas ir nenutraukimas. Jeigu ši veikla nutraukiama, pagalbos susigrąžinti nereikia iš subjektų, kurie turtą įsigijo rinkos kaina, surengus skaidrų ir atvirą konkursą;
(136)
beje, Komisija pažymi, kad Teisingumo Teismas ir Bendrasis Teismas savo praktikoje labai didelę svarbą teikia tokiems pat veiksniams;
(137)
Sprendime SMI (29) veiklos, kuriai suteikta pagalba, pardavimo atveju išskiriamos dvi galimybės: įmonės akcijų pardavimas - pardavus jas pagalbą gavusi įmonė išlaiko savo juridinio asmens statusą (akcijų sandoris); ir įmonės viso ar dalies turto pardavimas kitai įmonei - pardavus jį tas pats juridinis asmuo ekonominės veiklos, kuriai suteikta pagalba, nebevykdo (turto sandoris);
(138)
dėl akcijų sandorio Teisingumo Teismas yra nurodęs, kad: (30)
„ ... tuo atveju, jei įmonė, kuriai suteikta neteisėta valstybės pagalba, perperkama už rinkos kainą, t. y. už didžiausią kainą, kurią įprastomis konkurencijos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas pasiruošęs mokėti už šią bendrovę atsižvelgdamas į jos situaciją, visų pirma susidariusią po valstybės pagalbos suteikimo, pagalba būdavo vertinama pagal rinkos kainą ir įtraukiama į pirkimo kainą. Tokiomis sąlygomis pirkėjo negalima laikyti įgijusiu pranašumą, palyginti su kitais rinkos veiklos vykdytojais (šiuo klausimu žr. 2001 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Banks, C-390/98, Rink. p. I-6117, 77 punktą).
Aptariant šį atvejį pažymėtina, kad įmonė, kuriai suteikta neteisėta valstybės pagalba, išlaiko savo juridinio asmens statusą ir toliau savo vardu vykdo valstybės pagalbos lėšomis subsidijuojamą veiklą. Todėl paprastai būtent šiai įmonei suteikiamas konkurencinis pranašumas, susijęs su minėta pagalba, ir būtent ji turi būti įpareigota grąžinti sumą, lygią šios pagalbos sumai. ... “;
(139)
dėl turto sandorio Teisingumo Teismas nurodo: (31)
„Be abejo, negalima atmesti galimybės, kad tuo atveju, kai įsteigiamos atskiros bendrovės siekiant tęsti dalį pagalbą gavusios įmonės veiklos šiai bankrutavus, tos atskiros bendrovės prireikus taip pat gali būti įpareigojamos grąžinti aptariamą pagalbą nustačius, kad jos faktiškai gauna konkurencinį pranašumą, susijusį su suteikus tokią pagalbą gauta nauda. Iš tikrųjų toks atvejis visų pirma galėtų būti tuomet, kai atskiros bendrovės įsigyja likviduojamos bendrovės turto, kaip kompensacijos nesumokėjusios rinkos sąlygas atitinkančios kainos, arba tuomet, kai nustatoma, kad įsteigus tokias bendroves išvengta prievolės grąžinti šią pagalbą.“;
(140)
tokie patys atvejai išskiriami Sprendime Seleco (32). Šiame sprendime Teisingumo Teismas patvirtina, kad Komisijai gali tekti reikalauti pagalbą susigrąžinti ne tik iš pirminės įmonės, bet ir iš įmonės, kuri jos veiklą tęsia naudodama perduotas gamybos priemones, jeigu remiantis tam tikrais perdavimo aspektais galima nustatyti abiejų subjektų veiklos ekonominį tęstinumą. Teisingumo Teismas taip pat pripažino, kad ekonominiam tęstinumui nustatyti tinkami yra tokie rodikliai: perdavimo dalykas (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos išlaikymas, turto grupės), perdavimo kaina, perimančiosios ir pirminės įmonių akcininkų arba savininkų tapatybė, perdavimo momentas (pradėjus tyrimą, pradėjus procedūrą ar priėmus galutinį sprendimą) arba ekonominė operacijos logika (33);
(141)
atrodo, jog taip pat reikėtų pabrėžti, kad bylose SMI ir Seleco nagrinėjamas turtas buvo parduotas surengus kolektyvinę procedūrą ir prižiūrint teisėjui. Buvo parduota tik dalis įmonių, kurioms taikyta kolektyvinė procedūra, turto. Be to, Teisingumo Teismo teigimu, nenustatyta, kad pardavimas neatitinka rinkos sąlygų;
(142)
Bendrasis Teismas turto sandorį išnagrinėjo Sprendime CDA (34); jis visų pirma patikrino, ar nagrinėjamu atveju yra informacijos, leidžiančios daryti išvadą, kad pardavus dalį turto buvo išvengta reikalavimo susigrąžinti pagalbą. Bendrasis Teismas pareiškė nuomonę, kad Komisija nagrinėjamu atveju siekio išvengti tokio reikalavimo nenustatė ir kad CDA faktiškai neturėjo konkurencinio pranašumo, susijusio su suteikus pagalbą gauta nauda. Bendrasis Teismas šį teiginį pagrindė dviem faktinėmis aplinkybėmis: buvo parduota tik turto dalis (turtas parduotas vienu kartu); dėl tokio pardavimo būdo (t. y. pardavimo vienu kartu) buvo galima gauti didesnę sumą negu ta, kuri būtų buvusi gauta aptariamo turto dalis parduodant atskirai;
(143)
taigi Sernam SA veiklos perdavimą bendrovei Financière Sernam reikėtų nagrinėti pagal Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo išplėtotus kriterijus siekiant nustatyti, ar pagalba taip pat turi būti susigrąžinta iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių Sernam Services bei Aster;
(144)
visų pirma dėl visų Sernam SA įsipareigojimų, išskyrus tris finansinius įsipareigojimus (nuosavo kapitalo paskolą, kurią bendrovė Sernam SA gavo iš grupės SNCF, įsipareigojimą, susijusį su sutarties „IBM-GPS“ nutraukimu, įpareigojimą grąžinti nesuderinamą 41 mln. EUR pagalbą), ir viso turto perdavimo bendrovei Sernam Xpress Komisija pažymi, kad buvo perduota visa įmonė (žr. 3.2.3 skirsnį). Taigi užtikrinamas ekonominis tęstinumas: Sernam SA veiklą tęsia Sernam Xpress. Todėl šis atvejis skiriasi nuo tų atvejų, dėl kurių priimti sprendimai SMI, Seleco ir CDA ir kurie buvo susiję tik su dalies turto pardavimu. Be to, perdavimas atliktas grupėje. Jis atliktas Komisijai priėmus galutinį sprendimą, kuriuo nurodoma susigrąžinti pagalbą, ir vienintelė šio perdavimo ekonominė logika yra ta, kad sudaromos sąlygos tęsti Sernam 2 veiklą, neįpareigojant laikytis Sprendimo Sernam 2 3 straipsnyje nustatytų sąlygų. Todėl visi kriterijai, skirti ekonominiam tęstinumui įrodyti pagal sprendimą ir Sprendimą Seleco, yra įgyvendinti;
(145)
iš esmės Komisija pažymi, kad atliktas perdavimas bendrovei Sernam Xpress neatitinka rinkos sąlygų. Perdavimas bendrovei Sernam Xpress atliktas už neigiamą kainą, nesurengus skaidraus ir atviro konkurso (žr. 3.2.5 skirsnį). Faktas, kad gauta neigiama 57 mln. EUR kaina, laikoma pagalba veiklai, leidžiančia padengti 2005-2008 m. Sernam Xpress nuostolius (35), papildomas faktu, kad atsisakyta 38,5 mln. EUR bendrovės Sernam SA skolos bendrovei SNCF (žr. 27 konstatuojamąją dalį). Galiausiai Komisija taip pat pažymi, kad bendrovei Sernam SA palikti įsipareigojimai yra skolos trečiosioms šalims, o ne bendrovei SNCF. Atlikusi 57 mln. EUR kapitalo injekciją SNCF suteikė galimybę bendrovei Sernam Xpress bent 2005-2008 m. padengti visas šias skolas. Tačiau jeigu SNCF už teigiamą kainą būtų pardavusi tik turtą, būtų padengta tik Sernam SA skolų trečiosioms šalims dalis, atitinkanti pardavimo pajamas. Tai yra papildomas rodiklis, kad SNCF ir Financière Sernam sutarties pusiausvyra neatitinka rinkos sąlygų;
(146)
taip pat pažymėtina, kad 57 mln. EUR neigiama kaina yra didesnė negu 56,4 mln. EUR neigiama kaina, nurodyta surengus nesėkmingą konkursą gautame geriausiame pasiūlyme (antrojo etapo pasiūlymas [5 kandidatas]);
(147)
atlikus perdavimą Sernam Xpress galėjo išvengti bendrovei Sernam SA taikyto reikalavimo grąžinti 41 mln. EUR ir tęsti Sernam SA veiklą, neprivalėdama grąžinti šios pagalbos ir laikytis Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio sąlygų;
(148)
dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad Sernam SA veiklą perdavus bendrovei Sernam Xpress ši bendrovė faktiškai turėjo konkurencinį pranašumą, susijusį su suteikus pagalbą gauta nauda. Iš tikrųjų buvo užtikrintas ekonominis tęstinumas: viena bendrovė tęsė kitos bendrovės veiklą, ir atlikus perdavimą išvengta bendrovei Sernam SA taikyto reikalavimo grąžinti pagalbą;
(149)
kaip paaiškinta sprendimuose SMI ir Seleco, tai, kad akcininkas neteisėtą pagalbą gavusios bendrovės akcijas pardavė trečiajai šaliai, neturi įtakos įpareigojimui susigrąžinti pagalbą iš ją gavusios bendrovės. Todėl Sernam Xpress akcijas pardavus bendrovei Financière Sernam, Sernam Xpress neatleista nuo įpareigojimo grąžinti 41 mln. EUR pagalbą;
(150)
susijungus bendrovėms Sernam Xpress ir Financière Sernam, įpareigojimas grąžinti pagalbą perduotas bendrovei Financière Sernam. Be to, ši bendrovė ir jos patronuojamosios bendrovės, visų pirma Sernam Services bei Aster, tęsia Sernam SA veiklą, todėl Sernam Xpress toliau gauna 41 mln. EUR pagalbą, kuri iš pradžių suteikta bendrovei Sernam SA;
(151)
be to, dėl šio sprendimo 3.4 punkte išdėstytų priežasčių turi būti atmesti Prancūzijos institucijų argumentai dėl privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo;
3.4. DĖL NAUJOS PAGALBOS, SUTEIKTOS BENDROVEI SERNAM XPRESS
(152)
2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokole numatomos tam tikros priemonės, kurios gali būti nauja pagalba (žr. šio sprendimo 36 konstatuojamąją dalį). Komisija turi patikrinti, ar šios priemonės yra nauja pagalba ir ar prireikus ši pagalba gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka;
(153)
Prancūzijos institucijų teigimu, visos šios priemonės atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą. SNCF Sernam SA veiklą perdavė bendrovei, kuri pateikė geriausią pasiūlymą vykdant skaidrų ir atvirą konkursą, ir šis pasiūlymas, nors jo kaina ir neigiama, valstybei akcininkei kainuoja pigiau negu Sernam likvidavimas;
(154)
Komisija mano, kad susigrąžinant pagalbą privataus investuotojo principas neturi būti taikomas. Susigrąžindama pagalbą valstybė vykdo prievoles, jai tenkančias pagal Sąjungos teisę, o ne veikia kaip valstybė akcininkė;
(155)
beje, Komisija pažymi, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje turto pardavimas prilyginamas kompensacinėms priemonėms, nustatytoms 3 straipsnio 1 dalimi. Pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (36) 40 punktą nuostolingos veiklos perdavimas negali būti laikomas kompensacine priemone. Neigiama kaina, dėl kurios susitarė SNCF ir Financière Sernam, rodo, kad perduota nuostolinga veikla, kuri negali būti prilyginama kompensacinei priemonei. Šiuo atveju neigiama kaina atitinka įmonei suteiktą pagalbą veiklai, todėl dėl tokios pagalbos pobūdžio negalima sumažinti konkurencijos iškraipymo;
(156)
be to, jeigu būtų pritarta Prancūzijos pozicijai, Prancūzija galėtų išvengti įpareigojimo iš Sernam SA ir bet kokios Sernam SA ekonominę veiklą tęsiančios bendrovės susigrąžinti 41 mln. EUR pagalbą, kuri Sprendimu Sernam 2 paskelbta nesuderinama, ir netinkamai įgyvendintą 503 mln. EUR pagalbą. Tai neabejotinai prieštarautų Teisingumo Teismo praktikai, pagal kurią valstybė narė raginama pagalbą susigrąžinti nedelsiant ir naudojantis visomis turimomis teisinėmis priemonėmis, įskaitant įmonės turto konfiskavimą ir prireikus įmonės likvidavimą, jeigu ji negali grąžinti aptariamos pagalbos (37);
(157)
pritarus Prancūzijos pozicijai taip pat būtų diskriminuojamos privačiosios įmonės valstybinių įmonių atžvilgiu. Valstybė iš privačiosios įmonės siektų susigrąžinti pagalbą ir prireikus įmonę likviduotų, o valstybinė įmonė galėtų išvengti šio likimo vien dėl to, kad valstybei pigiau kainuotų ją parduoti už neigiamą kainą, o ne susigrąžinti įmonės gautą neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą;
(158)
dėl šių priežasčių Komisija mano, kad Prancūzija negali remtis privataus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principu siekdama, kad 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokole nurodytoms priemonėms nebūtų taikoma valstybės pagalbos sąvoka;
(159)
taigi reikia nustatyti, ar aptariamomis priemonėmis bendrovei Sernam Xpress arba bendrovei Financière Sernam buvo suteikta nauda. Kadangi šios dvi įmonės vėliau buvo sujungtos, vienai įmonei suteiktos pagalbos nereikia atskirti nuo kitai įmonei suteiktos pagalbos. Kiti trys pagalbos kriterijai yra tenkinami: priemonės įgyvendintos valstybinės įmonės SNCF lėšomis; SNCF yra pagal viešąją teisę reglamentuojama įstaiga (viešoji pramoninė ir komercinė įstaiga, pranc. EPIC), kurią labai griežtai prižiūri valstybė; todėl pagalbos suteikimas taip pat priskirtinas valstybei. Kadangi Sernam Xpress ir Financière Sernam veikia kelių transporto sektoriuje, kuris Sąjungoje yra atviras konkurencijai, dėl suteiktos pagalbos gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių prekybai;
3.4.1. Dėl SNCF atlikto Sernam SA kapitalo atkūrimo įnešus 57 mln. EUR
(160)
SNCF atlikus Sernam SA kapitalo atkūrimą - įnešus 57 mln. EUR, Sernam SA gavo didelę finansinę naudą, kurios neturi jos konkurentai. Paskui ši nauda su kitais įsipareigojimais ir turtu buvo perduota bendrovei Sernam Xpress;
3.4.2. Dėl SNCF atlikto Sernam Xpress kapitalo atkūrimo įnešus 2 mln. EUR
(161)
SNCF atlikus Sernam Xpress kapitalo atkūrimą - įnešus 2 mln. EUR, Sernam Xpress gavo didelę finansinę naudą, kurios neturi jos konkurentai. Tačiau Komisija pažymi, kad bendrovė Financière Sernam sumokėjo SNCF 2 mln. EUR, todėl kapitalo atkūrimo, atlikto įnešus 2 mln. EUR, poveikis panaikintas ir juo nauda nesuteikta;
3.4.3. Dėl Sernam SA skolų bendrovei SNCF atsisakymo
(162)
kaip paaiškinta 33 konstatuojamojoje dalyje, Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, nebuvo perduotos dvi Sernam SA skolos bendrovei SNCF, kurių suma - 38,5 mln. EUR. Atsisakiusi šių skolų SNCF bendrovei Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam suteikia naudą, kurios suma lygi skolų sumai;
3.4.4. Dėl SNCF suteiktų garantijų
(163)
Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, SNCF suteikė tokias garantijas:
-
įsipareigojo per nustatytą terminą baigti įrengti konkrečią vietą (Valenton), būtiną greitajam blokiniam traukiniui eksploatuoti; jeigu būtų vėluojama ją įrengti, grėstų 1 mln. EUR bauda;
-
įsipareigojo padengti galimai padidėsiančias išlaidas, susijusias su naujų veiklos vietų nuoma (neviršijančias didžiausio 3 mln. EUR skirtumo);
-
trejais metais pratęsė teisę grąžinti į ankstesnes darbo vietas […] geležinkelininkus, bendrovėje Sernam perkeltus į kitas darbo vietas;
-
trejais metais pratęsė socialinio protokolo, kuriuo užtikrinamas […] Sernam darbuotojų įdarbinimas bendrovėje SNCF, jeigu Sernam juos atleistų, galiojimą;
-
užtikrino nuolatinių greitojo blokinio traukinio paslaugų teikimą (38) ir galimybes naudotis šiuo traukiniu (39). Šiuo pagrindu SNCF bendrovei Sernam Xpress sumokėjo 3 mln. EUR;
(164)
akivaizdu, kad dviem pirmosiomis garantijomis bendrovei Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam suteikiama nauda. Iš tikrųjų jeigu šios dvi garantijos nebūtų suteiktos, bendrovė Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam būtų turėjusi pati dengti aptariamas sąnaudas;
(165)
dėl garantijų, susijusių su greituoju blokiniu traukiniu, Komisija mano, kad jomis labai sumažinama Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam patiriama rizika. Taigi šiomis garantijomis joms suteikiama nauda;
(166)
Prancūzijos teigimu, geležinkelininkams suteikta garantija iš tikrųjų naudinga SNCF. Iš tiesų SNCF tam tikrą skaičių geležinkelininkų perkėlė į kitas darbo vietas bendrovėje Sernam SA. Šie geležinkelininkai, su kuriais susijusias sąnaudas dengė Sernam SA, turėjo teisę vien pateikus prašymą grįžti į SNCF. Tuomet SNCF, atsižvelgdama į nuogąstavimus, kurie galėjo kilti dėl privatizavimo, pratęsė laikotarpį, kuriuo geležinkelininkai gali pasinaudoti šia teise, kad jie negrįžtų masiškai - dėl to SNCF būtų patyrusi daugiau išlaidų;
(167)
Komisija mano, kad nesant šios garantijos geležinkelininkai tikriausiai būtų prašę grąžinti į darbą bendrovėje SNCF perduodant veiklą. Sernam Xpress būtų turėjusi juos pakeisti naujais privačiais darbuotojais. Komisijos nuomone, šiuo atveju tokių naujų darbuotojų darbo užmokestis veikiausiai būtų buvęs mažesnis negu geležinkelininkų, todėl būtų kompensuotos papildomos Sernam Xpress sąnaudos, patirtos dėl mažesnės šių darbuotojų patirties ar sunkumų per labai trumpą laiką įdarbinti daug naujų darbuotojų;
(168)
dėl įdarbinimo garantijos pratęsimo trejais metais Prancūzija mano, kad šią garantiją SNCF tam tikriems darbuotojams suteikė kaip individualią teisę. Nei Financière Sernam, nei Sernam Xpress nėra šio susitarimo šalys;
(169)
Komisija nepritaria tokiai analizei. Iš tikrųjų dėl šios garantijos aptariamu laikotarpiu yra patraukliau likti dirbti bendrovėje Sernam Xpress, ir Sernam Xpress neturi dengti jokių papildomų sąnaudų;
(170)
Komisija daro išvadą, kad 2005 m. liepos 21 d. protokole SNCF suteiktomis garantijomis, išskyrus garantiją geležinkelininkams, bendrovei Sernam Xpress ir (arba) bendrovei Financière Sernam suteikiama nauda;
(171)
trijų pirmųjų garantijų vertę apskaičiuoti nesunku (atitinkamai 1 mln. EUR, 3 mln. EUR ir 3 mln. EUR), o darbuotojų įdarbinimo garantijos vertę apskaičiuoti sunku. Prancūzija turėtų nustatyti padidintus darbo užmokesčius, kuriuos Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam būtų turėjusi mokėti darbuotojams nesant šios garantijos, kad būtų pasiektas toks pat tikslas;
3.4.5. Dėl pardavimo kainos
(172)
sprendimo pradėti procedūrą 164 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat kėlė klausimą, ar bendrovės Financière Sernam„sumokėta“ neigiama kaina iš tikrųjų atitinka rinkos vertę. Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad per tą laiką bendrovės Sernam Xpress ir Financière Sernam susijungė ir kad galima pagalba bendrovei Financière Sernam (per didelė neigiama kaina) neviršija 57 mln. EUR pagalbos, kurią Sernam Xpress gavo kaip naują pagalbą. Todėl aptarti galimos pagalbos pirkėjui klausimą nebėra būtina;
3.4.6. Išvada dėl naujos pagalbos
(173)
2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolo priemonės, apibūdintos šiame 3.4 skirsnyje, yra nauja pagalba bendrovėms Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam;
3.4.7. Nesuderinamumas su vidaus rinka ir pagalbos susigrąžinimas
(174)
pagal Teisingumo Teismo praktiką valstybė narė turi nurodyti pagalbos suderinamumo priežastis. Kadangi Prancūzija nenurodė jokios suderinamumo priežasties, Komisija daro išvadą, kad ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta kartu su palūkanomis;
(175)
ši pagalba turi būti susigrąžinta iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių, visų pirma Sernam Service bei Aster, šiuo metu tęsiančių anksčiau Sernam Xpress (sujungtos su Financière Sernam) vykdytą ekonominę veiklą, kuriai suteikta pagalba;
3.5. DĖL SĄLYGOS DĖL SUSITARIMO PROTOKOLO PANAIKINIMO
(176)
į 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolą yra įtraukta sąlyga dėl susitarimo protokolo panaikinimo, jeigu Europos Komisija per penkerius metus nuo susitarimo protokolo sudarymo priimtų neigiamą sprendimą. Pagal šią sąlygą taip pat gali būti suteikta nauja pagalba. Tačiau darant panašią prielaidą kaip atsvara pateikiamas argumentas, kad ši sąlyga nebuvo taikoma. Kadangi ši sąlyga iš tikrųjų nebuvo taikoma, toks argumentas galioja. Todėl aptariamos sąlygos toliau nagrinėti nereikia;
3.6. DĖL TEISĖTŲ LŪKESČIŲ
(177)
į Prancūzijos institucijų argumentą, kad dėl jų geranoriškai atliktų veiksmų Komisijoje vykdant pareigą bendradarbiauti (pavyzdžiui, Prancūzijos institucijų atstovų apsilankymo Komisijoje 2004 m. lapkričio 24 d. ir jų 2004 m. gruodžio 21 d. rašto) atsirado teisėtų lūkesčių dėl to, kad Sernam SA veiklos perdavimas bendrovei Financière Sernam atitinka Sprendimą Sernam 2 ir Sąjungos teisę, atsižvelgti negalima;
(178)
iš tikrųjų Prancūzijos pateiktoje informacijoje Komisijai tik pranešama apie sprendimą parduoti turtą vienu kartu, neapibūdinant pagrindinių Sernam SA turto perdavimo operacijos aspektų. Visų pirma 2004 m. gruodžio 21 d. informaciniame pranešime Komisijai tik nurodomi tam tikri aspektai, susiję su turto perdavimo procedūros organizavimu ir šios procedūros atvirumu bei skaidrumu siekiant iki 2005 m. birželio 30 d. parduoti turtą rinkos kaina;
(179)
tuomet Komisijai nebuvo pateikta jokia informacija apie šiuos aspektus:
1.
kad numatomas perdavimas grindžiamas turto ir įsipareigojimų perdavimu grupėje (kitame juridiniame subjekte Sernam Xpress) ir kad po tokio perdavimo šis subjektas bus parduotas (akcijų sandoris);
2.
kad su turtu bus perduota dalis įsipareigojimų ir Sernam SA įsipareigojimus sudarys tik 41 mln. EUR susigrąžintina pagalba bei 38,5 mln. EUR skolos bendrovei SNCF;
3.
kad Prancūzija pasirengusi atkurti Sernam SA ir Sernam Xpress kapitalą, jeigu būtų pateiktas pasiūlymas įmonę perimti už neigiamą kainą;
(180)
kadangi informacijos apie šiuos aspektus nebuvo, Komisija negalėjo numatyti, kaip Prancūzija galiausiai įgyvendins Sprendimą Sernam 2. Priešingai - 2004 m. gruodžio 21 d. pranešime leidžiama suprasti, kad pardavimas bus atliktas neišskiriant įsipareigojimų ir už teigiamą kainą, nes jame nurodoma, kad „pardavus gautos pajamos bus panaudotos juridinio asmens Sernam įsipareigojimams, įskaitant nesuderinamą pagalbą, padengti vykdant įprastas nacionalines procedūras“;
(181)
nors atsižvelgiant į neigiamas kainas, pasiūlytas už Sernam SA turtą, galimybė atkurti kapitalą (trečias aspektas) tapo akivaizdi tik gavus pasiūlymus, Prancūzija, rengdama savo 2004 m. gruodžio 21 d. pranešimą, iš esmės jau turėjo žinoti bent tai, kad turtas parduodamas su dalimi įsipareigojimų (antras aspektas). Bet kokiu atveju Prancūzijos institucijos, 2004 m. gruodžio 21 d. ar vėliau Komisijai savanoriškai nepranešusios apie šiuos pagrindinius aspektus, negali teigti, kad turėjo teisėtų lūkesčių;
(182)
galiausiai Prancūzijos institucijos, jeigu joms buvo sunku vykdyti Sprendimą Sernam 2, visų pirma turėjo kreiptis į Komisiją, kad susitarus su ja būtų rastas sprendimas dėl kitos schemos pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, nurodytą ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (40) 3.2.3 skirsnyje patvirtinama, kad pagal šį bendrą principą valstybė narė negali nukrypti nuo restruktūrizavimo plano, nepranešusi apie tai Komisijai ir Komisijai iš anksto nedavus leidimo;
(183)
be to, Komisija leidimo perduoti Sernam SA veiklą bendrovei Financière Sernam, kaip tai padarė Prancūzija, niekada nedavė;
(184)
todėl Komisija daro išvadą, kad nei Prancūzija, nei pagalbos gavėjai negali remtis jokiais teisėtais lūkesčiais;
4. PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS
(185)
Komisija padarė išvadą, kad Sprendimo Sernam 2 sąlygų nebuvo laikomasi. Todėl pagalbos priemonės, kurias įgyvendinti leista Sprendimu Sernam 2, buvo įgyvendintos netinkamai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 16 straipsnyje. Kadangi Prancūzija nenurodė šios pagalbos suderinamumo priežasčių, pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Todėl Prancūzija turi imtis visų priemonių, kad susigrąžintų šią pagalbą ir palūkanas;
(186)
šių pagalbos priemonių suma yra 503 mln. EUR. Ją sudaro įvairi restruktūrizavimo pagalba, kurios suma - 2 938 mln. Prancūzijos frankų (448 mln. EUR). Ši pagalba nurodyta 2003 m. balandžio 30 d. sprendimo 3 lentelėje, kurios pagrindinės dalys įtrauktos į šią lentelę:
(Milijonais Prancūzijos frankų)
Pradinis kapitalas
44
2000 m. nuostolių finansavimas
698
2001 m. nuostolių finansavimas
252
Restruktūrizavimo finansavimas: SNCF įnašas
1 300
Restruktūrizavimo finansavimas: SNCF nuosavo kapitalo paskola
250
Papildomos geležonkelininkų sąnaudos
394
Visa restruktūrizavimo pagalba
2 938
(187)
kad susidarytų 503 mln. EUR suma, reikia pridėti 34 mln. EUR pagal bagažo ir spaudos vežimo sutartis suteiktos pagalbos ir 21 mln. EUR pagal tiekimo sutartis suteiktos pagalbos;
(188)
daugiau informacijos pateikiama 2001 m. gegužės 23 d. Sprendime Sernam 1;
(189)
siekdamos veiksmingai ir nedelsiant susigrąžinti pagalbą Prancūzijos institucijos turi nurodyti kiekvienos pagalbos suteikimo pagalbos gavėjui dieną (41). Būtent nuo šios dienos turi būti skaičiuojamos su kiekviena priemone susijusios susigrąžintinos sumos palūkanos; šios palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių (42);
(190)
taip pat turi būti susigrąžinta 41 mln. EUR pagalba, kuri Sprendimu Sernam 2 jau įvertinta kaip nesuderinama, ir pagal tą patį metodą apskaičiuotos palūkanos;
(191)
galiausiai kapitalo atkūrimas įnešus 57 mln. EUR, SNCF atsisakytos 38,5 mln. EUR bendrovės Sernam SA skolos ir garantijos, kurias SNCF suteikė bendrovės Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, išskyrus geležinkelininkams suteiktą garantiją, taip pat yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. Ši nauja pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, apskaičiuotomis pagal tokį pat metodą. Komisija nurodo, kad susigrąžintinų sumų apskaičiavimo metodas pateikiamas šio sprendimo 171 ir 189 konstatuojamosiose dalyse;
(192)
kad nustatytų susigrąžintiną pagalbos sumą, Prancūzija gali atsižvelgti į sumas, kurias SNCF galėjo gauti likviduojant bendrovę Sernam SA - grąžinant 41 mln. EUR pagalbos sumą su palūkanomis ir (arba) nuosavo kapitalo paskolą su palūkanomis;
(193)
jeigu bendrovei SNCF būtų grąžintos visos skolos, Prancūzija gali atsižvelgti tik į likvidavus bendrovę Sernam SA SNCF susigrąžintas sumas, prilygstančias abiejų užregistruotų pagalbos priemonių sumos ir visos skolų, įtrauktų į bendrovės Sernam SA įsipareigojimus, sumos santykiui;
(194)
šios sumos, įskaitant iš pradžių bendrovėms Sernam SA ir Sernam Xpress suteiktą pagalbą, turi būti susigrąžintos iš Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių Sernam Service bei Aster, šiuo metu tęsiančių anksčiau Sernam Xpress (sujungtos su Financière Sernam), o dar anksčiau Sernam SA vykdytą ekonominę veiklą, kuriai suteikta pagalba;
(195)
iš tikrųjų nekyla jokių abejonių, kad Sernam Xpress ir veikiančios jos patronuojamosios bendrovės Sernam Services bei Aster tęsė Sernam SA ekonominę veiklą, nes būtent to buvo siekiama Prancūzijai atliekant Sernam SA veiklos perdavimą bendrovei Financière Sernam. Be to, iš dokumentuose pateiktos informacijos matyti, kad Sernam Xpress, Sernam Services ir Aster veiklą, kuriai suteikta pagalba, iš tikrųjų tęsė pagal Sernam SA taikytą verslo planą, samdydama tuos pačius darbuotojus. Paskui 2011 m. birželio 30 d. vienintelė akcininkė Financière Sernam likvidavo bendrovę Sernam Xpress ir perėmė jos turtą. Taigi Financière Sernam yra Sernam Xpress teisių ir ekonominės veiklos perėmėja, nes būtent ji (Financière Sernam) šiuo metu valdo ir tiesiogiai kontroliuoja veikiančias patronuojamąsias bendroves Sernam Services ir Aster. Be to, Financière Sernam ir jos patronuojamosios bendrovės, visų pirma Sernam Services ir Aster, tęsia Sernam SA ir Sernam Xpress veiklą, taigi toliau gauna pagalbą. Be to, 2011 m. gegužės mėn. į bendrovę Sernam Services buvo įnešta turto ir jai perduotas prekės ženklas Sernam (šio perdavimo vertė - 15 mln. EUR); už tai bendrovė nesumokėjo tinkamos kompensacijos. Dėl bendrovės Aster pažymėtina, kad, viena vertus, 2008 m. kovo mėn. į jos einamąją sąskaitą buvo įnešta 5 mln. EUR suma, kuri jai palikta 2008 m. liepos mėn.; kita vertus, 2011 m. gruodžio mėn. buvo atkurtas jos kapitalas - jos einamojoje sąskaitoje palikta 5 599 998 EUR suma. Taigi šios dvi patronuojamosios bendrovės pagalbą, kuri iš pradžių suteikta bendrovėms Sernam SA ir Sernam Xpress, gavo ne tik kaip grupei priklausančios bendrovės dėl to, kad tęsia Sernam SA ir Sernam Xpress veiklą, bet ir dėl to, kad joms buvo perduotas tam tikras turtas arba įgyvendintos jų kapitalo atkūrimo priemonės;
(196)
reikėtų patikslinti, kad pati Sernam SA buvo įsteigta, kai 2011 m. pabaigoje Sernam SCS buvo pertvarkyta į akcinę bendrovę (šiuo klausimu žr. Sprendimo Sernam 2 11 konstatuojamąją dalį). Taigi dalį aptariamos pagalbos pirmoji gavo Sernam SCS;
(197)
kadangi 2012 m. sausio 31 d. pradėta bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamosios bendrovės Sernam Services bankroto administravimo procedūra, o 2012 m. vasario 3 d. pradėtas Financière Sernam patronuojamosios bendrovės Aster teisminis likvidavimas, Prancūzijos institucijų prašoma nustatyti pagalbos sumą, prie kurios turi būti pridėtos palūkanos ir kuri turi būti kuo greičiau susigrąžinta, kad pagalba būtų įtraukta į šių įmonių įsipareigojimus,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. 503 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Prancūzija suteikė bendrovei Sernam SCS (tapusiai Sernam SA) ir kurią Komisija patvirtino 2004 m. spalio 20 d. Sprendimu 2006/367/EB (43), buvo įgyvendinta netinkamai. Ji yra nesuderinama su vidaus rinka. Ši pagalba taip pat buvo suteikta bendrovėms Sernam Xpress bei Financière Sernam ir bendrovės Financière Sernam patronuojamosioms bendrovėms Sernam Services bei Aster.
2. 41 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Prancūzija suteikė bendrovei Sernam SCS ir kuri Sprendimu Sernam 2 paskelbta nesuderinama, taip pat buvo suteikta bendrovėms Sernam Xpress bei Financière Sernam ir bendrovės Financière Sernam patronuojamosioms bendrovėms, būtent Sernam Services ir Aster.
3. SNCF atliktas Sernam SA kapitalo atkūrimas įnešus 57 mln. EUR, SNCF atsisakytos 38,5 mln. EUR bendrovės Sernam SA skolos ir garantijos, kurias SNCF suteikė bendrovės Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, išskyrus geležinkelininkams suteiktą garantiją, yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.
2 straipsnis
1. Prancūzija 1 straipsnyje nurodytą pagalbą privalo susigrąžinti iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių Sernam Services bei Aster.
2. Susigrąžintinos sumos mokamos su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kurią šios sumos perduotos pagalbos gavėjui, iki faktinio jų susigrąžinimo dienos.
3. Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.
3 straipsnis
1. 1 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
2. Prancūzija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
3. Įgyvendindama šį sprendimą Prancūzija gali atsižvelgti į sumas, kurias SNCF šiame sprendime nurodytomis sąlygomis galėjo susigrąžinti likvidavus bendrovę Sernam SA.
4 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Prancūzija Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
kiekvienos pagalbos priemonės įgyvendinimo perduodant pagalbą pagalbos gavėjui dieną ir kiekvienos pagalbos priemonės bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo;
b)
išsamų šiam sprendimui įgyvendinti numatytų priemonių, kurių jau imtasi, aprašymą;
c)
dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą.
2. Prancūzija praneša Komisijai apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą, kol bus visiškai susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijos prašymu ji nedelsdama pateikia visą informaciją apie numatytas priemones ir priemones, kurių jau imtasi šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurios iš pagalbos gavėjo jau susigrąžintos.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 9 d.