РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1176/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 ноември 2011 година
относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 6 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Координацията на икономическите политики на държавите-членки в рамките на Съюза следва да бъде развивана в контекста на общите насоки на икономическите политики и насоките за заетостта, съгласно предвиденото в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и следва да включва съблюдаването на ръководните принципи за ценова стабилност, стабилни и устойчиви публични финанси и парични условия и устойчивост на платежния баланс.
(2)
Необходимо е да се направят изводи от първото десетилетие на функционирането на икономическия и паричен съюз и по-специално за подобряване на икономическото управление в Съюза, което да се основава на по-силна национална ангажираност.
(3)
Постигането и поддържането на динамичен вътрешен пазар следва да се счита за елемент на правилното и безпрепятствено функциониране на икономическия и паричен съюз.
(4)
Подобрената рамка за икономическо управление следва да се основава на няколко взаимосвързани и съгласувани политики за устойчив растеж и заетост, а именно - стратегия на Съюза за растеж и работни места, отделяща особено внимание на развитието и укрепването на вътрешния пазар, насърчаването на международната търговия и конкурентоспособност, Европейски семестър за засилена координация на икономическите и бюджетните политики („Европейски семестър“), ефективна рамка за предотвратяване и коригиране на прекомерни бюджетни дефицити (Пакт за стабилност и растеж (ПСР), стабилна рамка за предотвратяване и коригиране на макроикономическите дисбаланси, минимални изисквания относно националните бюджетни рамки и засилено регулиране и надзор на финансовия пазар, включително макропруденциален надзор от Европейския съвет за системен риск (ЕССР).
(5)
Укрепването на икономическото управление следва да включва по-тясно и по-навременно участие на Европейския парламент и националните парламенти. Като отчита, че в рамката на диалога партньорите на Европейския парламент са съответните институции на Съюза и техните представители, компетентната комисия на Европейския парламент може да предложи на държавата-членка, адресат на препоръка или решение на Съвета в съответствие с член 7, параграф 2, член 8, параграф 2 или член 10, параграф 4 от настоящия регламент, възможността да вземе участие в размяна на мнения. Участието на държавата-членка в подобна размяна на мнения е доброволно.
(6)
Комисията следва да има по-значима роля в процедурата за засилено наблюдение по отношение на оценки, които са специфични за всяка държава-членка, мониторинг, мисии на място, препоръки и предупреждения.
(7)
По-специално, наблюдението на икономическите политики на държавите-членки следва да се разшири отвъд бюджетното наблюдение, така че да включва по-подробна и формализирана рамка, която да послужи за предотвратяване на прекомерните макроикономически дисбаланси и да помага на засегнатите държави-членки да изготвят планове за корективни действия, преди различията да се затвърдят. Такова разширяване на наблюдението на икономическите политики следва да се осъществява успоредно със задълбочаване на фискалното наблюдение.
(8)
За да се подпомогне коригирането на прекомерните макроикономически дисбаланси, е необходимо да се установи подробна процедура в законодателството.
(9)
Целесъобразно е процедурата за многостранно наблюдение, посочена в член 121, параграфи 3 и 4 ДФЕС да бъде допълнена с конкретни правила за откриване на макроикономически дисбаланси, както и за предотвратяване и коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в рамките на Съюза. От съществено значение е тази процедура да бъде приведена в съответствие с годишния цикъл на многостранното наблюдение.
(10)
Посочената процедура следва да установи механизъм за предупреждение за ранно откриване на възникващи макроикономически дисбаланси. Тя следва да се основава на използването на индикативно прозрачно табло с показатели, включващо индикативни прагове, в съчетание с икономическа преценка. Тази преценка следва да отчита, inter alia, номиналната и реалната конвергенция в рамките на еврозоната и извън нея.
(11)
За да функционира ефикасно като елемент от механизма за предупреждение, таблото с показатели следва да се състои от ограничен набор от икономически, финансови и структурни показатели, които са от значение за откриването на макроикономически дисбаланси, със съответни индикативни прагове. Когато е необходимо, показателите и праговете следва да бъдат приспособявани, за да се адаптират към променящия се характер на макроикономическите дисбаланси, inter alia, поради променящите се опасности за макроикономическата стабилност и за да се вземе предвид по-голямото наличие на съответни статистически данни. Показателите не следва да бъдат разглеждани като цели на икономическата политика сами по себе си, а като средства за отчитане на променящия се характер на макроикономическите дисбаланси в рамките на Съюза.
(12)
Комисията следва тясно да си сътрудничи с Европейския парламент и със Съвета при изготвянето на таблото с показатели и набора от макроикономически и макрофинансови показатели за държавите-членки. Комисията следва да представя предложения за коментар от компетентните комисии на Европейския парламент и Съвета относно планове за изработване и приспособяване на показателите и праговете. Комисията следва да информира Европейския парламент и Съвета относно всяка промяна в показателите и праговете и да обясни мотивите си за предлагането на подобни промени.
(13)
При разработване на таблото с показатели следва също така надлежно да се отчетат разнородните икономически обстоятелства, включително ефектите на „догонване“.
(14)
Преминаването на един или повече индикативни прагове не означава непременно възникване на макроикономически дисбаланси, тъй като икономическата политика следва да отчита взаимовръзките между макроикономическите променливи. Не следва да се правят заключения от автоматичния прочит на таблото с показатели: икономическата преценка следва да гарантира, че цялата налична информация, независимо дали от таблото с показатели или извън нея, е взета предвид и е част от цялостен анализ.
(15)
Въз основа на процедурата за многостранно наблюдение и механизма за предупреждение или в случай на неочаквани значими икономически събития, които изискват спешен анализ за целите на настоящия регламент, Комисията следва да идентифицира държавите-членки, които да бъдат подложени на задълбочен преглед. Задълбоченият преглед следва да бъде предприет без презумпцията, че съществува дисбаланс, и следва да включва обстоен анализ на източниците на дисбаланси в подложената на преглед държава-членка, като надлежно взема предвид специфичните за тази държава икономически условия и обстоятелства, както и по-широк набор от аналитични инструменти, показатели и неколичествена информация със специфичен за държавата характер. При извършване на задълбочения преглед от Комисията държавата-членка следва да оказва сътрудничество, за да гарантира, че предоставената на Комисията информация е възможно най-пълна и точна. Освен това Комисията следва надлежно да вземе под внимание всяка друга информация, която по мнение на съответната държава-членка има отношение към въпроса и която държавата-членка е изтъкнала пред Съвета и Комисията.
(16)
Задълбоченият преглед следва да бъде обсъден в Съвета и в Еврогрупата за държавите-членки, чиято парична единица е еврото. Когато е уместно, задълбоченият преглед следва да отчита отправените от Съвета препоръки или покани към подложените на преглед държави-членки, които са приети в съответствие с членове 121, 126 и 148 ДФЕС и съгласно членове 6, 7, 8 и 10 от настоящия регламент, както и намеренията на подложената на преглед държава-членка за провеждането на дадена политика, така, както са отразени в националните програми за реформи, и най-добрите международни практики по отношение на показателите и методиките. Когато в случай на значими и неочаквани икономически събития, изискващи спешен анализ, Комисията реши да извърши задълбочен преглед, тя следва да уведоми засегнатите държави-членки за това.
(17)
При оценката на макроикономическите дисбаланси следва да се отчитат тяхната тежест и възможните отрицателни икономически и финансови последици от тяхното разпространение, които засилват уязвимостта на икономиката на Съюза и представляват заплаха за безпрепятственото функциониране на икономическия и паричния съюз. Във всички държави-членки, особено в еврозоната, са необходими действия за справяне с макроикономическите дисбаланси и различията по отношение на конкурентоспособността. Въпреки това естеството, значението и неотложността на предизвикателствата пред политиката могат значително да се различават в зависимост от засегнатите държави-членки. Предвид уязвимостта и мащаба на изискваното приспособяване, необходимостта от политически действия е особено належаща в онези държави-членки, в които трайно се наблюдават голям дефицит по текущата сметка и загуба на конкурентоспособност. Освен това в държавите-членки, които натрупват голям излишък по текущата сметка, политиките следва да имат за цел набелязване и изпълнение на мерки, които да спомогнат за засилване на вътрешното търсене и на потенциала им за растеж.
(18)
Следва да се вземат предвид също и капацитетът на съответната държава-членка за икономическо приспособяване и нейните досегашни резултати в спазването на предишни препоръки, отправени съгласно настоящия регламент, и други препоръки, отправени съгласно член 121 ДФЕС като част от многостранното наблюдение, и по-специално общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза.
(19)
За осъществяване на процедура за мониторинг и коригиране на неблагоприятни макроикономически дисбаланси, съдържаща предпазни и корективни елементи, са необходими усъвършенствани инструменти за наблюдение, които да се основават на тези, използвани в процедурата за многостранно наблюдение. Това може да включва мисии на Комисията за засилено наблюдение в държавите-членки във взаимодействие с Европейската централна банка (ЕЦБ) за държавите-членки, чиято парична единица е еврото, или за държавите-членки, участващи в Споразумението от 16 март 2006 г. между Европейската централна банка и националните централни банки на държавите-членки извън еврозоната за определяне на процедурата за работа на механизма на обменните курсове в третия етап от икономическия и паричен съюз (4) - валутния механизъм (ВМ II), както и допълнително докладване от страна на държавите-членки в случай на сериозни дисбаланси, включително дисбаланси, застрашаващи правилното функциониране на икономическия и паричен съюз. Когато е целесъобразно, социалните партньори и други заинтересовани лица на национално равнище следва да бъдат включвани в диалога.
(20)
Ако се установят макроикономически дисбаланси, до съответната държава-членка следва да се отправят препоръки, когато е уместно с участието на съответните комисии, с насоки за подходящи ответни мерки на политиката. Ответните мерки на политиката на съответната държава-членка следва да бъдат навременни и да използват всички налични инструменти на политиката под контрола на публичните власти. Когато е уместно, съответните заинтересовани страни на национално равнище, включително социалните партньори, следва също да бъдат включвани в съответствие с ДФЕС и с националните правни и политически механизми. Ответните мерки на политиката следва да бъдат съобразени със специфичната среда и обстоятелства в съответната държава-членка и следва да обхващат основните области на икономическата политика, включващи по възможност и фискалната политика, политиката по отношение на трудовите възнаграждения, трудовия пазар, пазарите на продукти и услуги и регулирането на финансовия сектор. Следва да се вземат под внимание ангажиментите, поети съгласно ВМ II.
(21)
Предупрежденията и препоръките от ЕССР до държавите-членки или до Съюза се отнасят до рискове от макрофинансов характер. Когато е уместно, те следва да дават основание и за подходящи последващи действия от страна на Комисията в контекста на наблюдението за макроикономическите дисбаланси. Независимостта и поверителността на ЕССР следва да бъдат безусловно зачитани.
(22)
Ако бъдат установени сериозни макроикономически дисбаланси, включително такива, застрашаващи правилното функциониране на икономическия и паричен съюз, следва да се започне процедура при прекомерен дисбаланс, която може да включва издаване на препоръки към съответната държава-членка, повишени изисквания за наблюдение и мониторинг, а по отношение на държавите-членки, чиято парична единица е еврото - възможност за принудителни мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната (5) в случай на продължаващо непредприемане на корективни мерки.
(23)
Всяка държава-членка, срещу която се води процедура при прекомерен дисбаланс, следва да приеме план за корективни действия, съдържащ подробна информация за нейната политика в изпълнение на препоръките на Съвета. Планът за корективни действия следва да включва график за изпълнение на предвижданите мерки. Той следва да бъде одобрен с препоръка от Съвета. Тази препоръка следва да се изпраща на Европейския парламент.
(24)
Правомощието за приемане на индивидуални решения, с които се установява неспазване на препоръките, приети от Съвета в рамките на плана за корективни действия, следва да се предостави на Съвета. Като част от извършваната в рамките на Съвета координация на икономическите политики на държавите-членки, предвидена в член 121, параграф 1 ДФЕС, тези индивидуални решения са неразделна част от последващите мерки за изпълнение на препоръките, приети от Съвета на основание член 121, параграф 4 ДФЕС в контекста на плана за корективни действия.
(25)
При прилагането на настоящия регламент, Съветът и Комисията следва изцяло да зачитат ролята на националните парламенти и на социалните партньори, както и различията в националните системи, като системите за определяне на трудовите възнаграждения.
(26)
Ако Съветът счете, че дадена държава-членка вече не е засегната от прекомерен макроикономически дисбаланс, процедурата при прекомерен дисбаланс следва да се прекрати, след като по препоръка на Комисията Съветът отмени съответните си препоръки. Тази отмяна следва да се основава на цялостен анализ на Комисията, показващ, че държавата-членка е действала съгласно съответните препоръки на Съвета и че установените в препоръката на Съвета за откриване на процедура при прекомерен дисбаланс първопричини и свързани с тях рискове вече не съществуват, като се вземат предвид, inter alia, макроикономическото развитие, перспективи и ефектите на разпространение. Прекратяването на процедурата при прекомерен дисбаланс следва да се оповести публично.
(27)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно установяването на ефективна рамка за откриването на макроикономически дисбаланси и предотвратяването и коригирането на прекомерни макроикономически дисбаланси, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, поради тесните търговски и финансови взаимовръзки между държавите-членки и ефектите от разпространение на националните икономически политики върху Съюза и еврозоната като цяло, и поради това може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват подробни правила за откриване на макроикономически дисбаланси, както и за предотвратяване и коригиране на прекомерни макроикономически дисбаланси в рамките на Съюза.
2. Настоящият регламент се прилага в контекста на Европейския семестър, предвиден в Регламент (ЕС) № 1175/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година за изменение на Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (6).
3. При прилагането на настоящия регламент се спазват изцяло разпоредбите на член 152 ДФЕС, а препоръките, отправени съгласно настоящия регламент, зачитат националните практики и институции за определяне на трудовото възнаграждение. Настоящият регламент взема предвид член 28 от Хартата на основните права на Европейския съюз и съответно не засяга правото на договаряне, сключване или прилагане на колективни договори или да предприемат колективни действия в съответствие с националното право и практики.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„дисбаланси“ означава всяка тенденция, пораждаща макроикономически промени, които оказват или могат потенциално да окажат неблагоприятно въздействие върху правилното функциониране на икономиката на дадена държава-членка или на икономическия и паричен съюз, или на Съюза като цяло.
2.
„прекомерни дисбаланси“ означава сериозни дисбаланси, включително такива, които застрашават или рискуват да застрашат правилното функциониране на икономическия и паричен съюз.
ГЛАВА II
ОТКРИВАНЕ НА ДИСБАЛАНСИТЕ
Член 3
Механизъм за предупреждение
1. Създава се механизъм за предупреждение, за да улесни ранното установяване и мониторинга на дисбалансите. Комисията изготвя годишен доклад с неколичествена икономическа и финансова оценка, основана на предвиденото в член 4 табло с набор от показатели, чиито стойности са отнесени към индикативните прагове. Годишният доклад, който съдържа стойностите на показателите от таблото, се публикува.
2. Годишният доклад на Комисията съдържа икономическа и финансова оценка, разглеждаща в контекст развитието по различните показатели и ползваща при необходимост и други съответни икономически и финансови показатели за оценка на развитието в дисбалансите. Не се правят заключения от механичен прочит на показателите от таблото. Оценката взема предвид развитието на дисбалансите в Съюза и в еврозоната. В доклада се посочва също така дали преминаването на праговете в една или повече държави-членки означава възможно възникване на дисбаланси. Оценяването на държави-членки с голям дефицит по текущата сметка може да се различава от това на държави-членки, които натрупват голям излишък по текущата сметка.
3. В годишния доклад се посочват държавите-членки, които според Комисията може да са засегнати или може да са изложени на риск от това, да бъдат засегнати от дисбаланси.
4. Комисията предава годишния доклад своевременно на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет.
5. Като част от многостранното наблюдение съгласно член 121, параграф 3 ДФЕС, Съветът обсъжда и извършва цялостна оценка на годишния доклад на Комисията. Еврогрупата обсъжда доклада, доколкото той се отнася до държави-членки, чиято парична единица е еврото.
Член 4
Табло с показатели
1. Таблото, съдържащо набора от показатели, се използва като средство за улесняване на ранното установяване и мониторинг на дисбалансите.
2. Таблото съдържа малък брой подходящи, практически, прости, измерими и налични макроикономически и макрофинансови показатели за държавите-членки. То дава възможност за ранно установяване на макроикономически дисбаланси, които възникват в краткосрочен план и на дисбаланси, които възникват поради структурни и дългосрочни тенденции.
3. Таблото, inter alia, включва показатели, които са полезни за ранното установяване на:
а)
вътрешни дисбаланси, включително такива, които могат да възникнат поради задлъжнялост на публичния и на частния сектор; промени на финансовите пазари и на пазарите за активи, включително на жилищния пазар; развитието на потока от кредити за частния сектор; и развитието на безработицата;
б)
външни дисбаланси, включително такива, които могат да възникнат вследствие развитието на текущата сметка и нетните инвестиционни позиции на държавите-членки; реалните ефективни валутни курсове; дяловете от експортния пазар; промените в цените и разходите; и неценовата конкурентоспособност, като се вземат предвид различните компоненти на производителността.
4. При извършване на икономическия прочит на таблото в рамките на механизма за предупреждение, Комисията обръща особено внимание на промените в реалната икономика, включително икономическия растеж, развитието на заетостта и безработицата, номиналната и реалната конвергенция в рамките на еврозоната и извън нея, промените в производителността и съответните ѝ фактори като научноизследователска и развойна дейност и чуждестранни и вътрешни инвестиции, както и на секторните промени, включително в енергетиката, които оказват влияние върху развитието на БВП и на текущата сметка.
В таблото се включват и индикативни прагове за показателите, които да служат като предупредителни нива. Подборът на показателите и на праговете допринася за насърчаване на конкурентоспособността в Съюза.
Таблото с показатели съдържа горни и долни прагове за предупреждение, освен когато не е подходящо, които се диференцират за държавите-членки от еврозоната и за тези извън нея, ако това е оправдано от специфичните характеристики на паричния съюз и съответните икономически обстоятелства. При разработване на таблото надлежно се отчитат разнородните икономически обстоятелства, включително ефектите на догонване
5. При изготвянето на показателите, отнасящи се до стабилността на финансовия пазар, надлежно се взема предвид работата на ЕССР. Комисията отправя покана към ЕССР да представи възгледите си за проекта на показатели, отнасящи се до стабилността на финансовия пазар.
6. Комисията публикува набора от показатели и праговете в таблото.
7. Комисията редовно оценява доколко таблото отговаря на своето предназначение, включително по отношение на състава на показателите, зададените прагове и използваната методология, и при необходимост ги приспособява или изменя. Комисията публикува измененията в използваната методология, съдържанието на таблото с показатели и съответните прагове.
8. Комисията актуализира стойностите на показателите в таблото поне веднъж годишно.
Член 5
Задълбочен преглед
1. Като надлежно отчита обсъжданията в рамките на Съвета и Еврогрупата, посочени в член 3, параграф 5, или в случай на неочаквани значими икономически промени, изискващи спешен анализ за целите на настоящия регламент, Комисията провежда задълбочен преглед за всяка държава-членка, за която смята, че може да е засегната или че може да е изложена на риск да бъде засегната от дисбаланси.
Задълбоченият преглед се основава на подробен анализ на специфичните за дадена държава-членка обстоятелства, включително различните изходни позиции на държавите-членки; той разглежда широк кръг икономически променливи и включва използването на аналитични инструменти и качествена информация от специфичен за държавата-членка характер. При него се отчитат националната специфика по отношение на трудовите правоотношения и социалния диалог.
Освен това Комисията надлежно взема под внимание всяка друга информация, която съответната държава-членка счита, че е от значение, и която държавата-членка е предоставила на Комисията.
Комисията провежда своя задълбочен преглед в съчетание с мисии за наблюдение в съответната държава-членка съгласно член 13.
2. Задълбоченият преглед на Комисията включва оценка дали въпросната държава-членка е засегната от дисбаланси и дали тези дисбаланси са прекомерни. В него се проучва произходът на откритите дисбаланси на фона на преобладаващите икономически обстоятелства, включително дълбоките търговски и финансови взаимовръзки между държавите-членки и ефектите на разпространение на националните икономически политики. В задълбочения преглед се анализират съответните промени, свързани със Стратегията на Съюза за растеж и работни места. Той също така разглежда доколко в случая имат отношение икономическите промени в Съюза и в еврозоната като цяло. Комисията взема под внимание по-специално следното:
а)
когато е целесъобразно - препоръките или поканите от страна на Съвета, отправени до подложените на преглед държави-членки, приети в съответствие с членове 121, 126 и 148 ДФЕС и съгласно членове 6, 7, 8 и 10 от настоящия регламент;
б)
намеренията на подложената на преглед държава-членка за провеждане на дадена политика, отразени в националните програми за реформи, и когато е уместно - в програмата ѝ за стабилност или програмата ѝ за конвергенция;
в)
всички предупреждения или препоръки от ЕССР относно системните рискове, отправени или отнасящи се до подложената на преглед държава-членка. Спазва се режимът на поверителност на ЕССР.
3. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за резултатите от задълбочения преглед, като публикува тези резултати.
Член 6
Предпазни действия
1. Ако въз основа на задълбочения преглед, посочен в член 5, Комисията смята, че в дадена държава-членка съществуват дисбаланси, тя информира за това Европейския парламент, Съвета и Еврогрупата. По препоръка на Комисията Съветът може да отправи необходимите препоръки към съответната държава-членка в съответствие с процедурата, предвидена в член 121, параграф 2 ДФЕС.
2. Съветът информира Европейския парламент за препоръката и я публикува.
3. Препоръките на Съвета и на Комисията изцяло спазват член 152 ДФЕС и вземат предвид член 28 от Хартата на основните права на Европейския съюз.
4. Съветът преразглежда своята препоръка веднъж годишно в контекста на Европейския семестър и може да я приспособява при необходимост съгласно параграф 1.
ГЛАВА III
ПРОЦЕДУРА ПРИ ПРЕКОМЕРЕН ДИСБАЛАНС
Член 7
Откриване на процедурата при прекомерен дисбаланс
1. Ако въз основа на задълбочения преглед, посочен в член 5, Комисията смята, че съответната държава-членка е засегната от прекомерни дисбаланси, тя информира за това Европейския парламент, Съвета и Еврогрупата.
Комисията също така информира съответните европейски надзорни органи и ЕССР. ЕССР се приканва да предприеме стъпките, които счита за необходими.
2. По препоръка на Комисията Съветът може, в съответствие с член 121, параграф 4 ДФЕС, да приеме препоръка, с която установява наличието на прекомерен дисбаланс и препоръчва на съответната държава-членка да предприеме корективни действия.
В препоръката на Съвета се установява естеството на дисбалансите и техните последици и се посочва набор от препоръки по отношение на политиките, които да бъдат следвани, както и срок, в който съответната държава-членка трябва да представи план за корективни действия. Съветът може да публикува препоръката си, както е предвидено в член 121, параграф 4 ДФЕС.
Член 8
План за корективни действия
1. Всяка държава-членка, за която е открита процедура при прекомерен дисбаланс, представя на Съвета и Комисията план за корективни действия, основаващ се на препоръката на Съвета и в срока, определен в препоръката на Съвета, посочена в член 7, параграф 2. В плана за корективни действия се посочват специфичните мерки на политиката, които съответната държава-членка е осъществила или възнамерява да осъществи, и се съдържа график за изпълнението на тези мерки. Планът за корективни действия взема предвид икономическото и социалното въздействие на мерките на политиката и съответства на общите насоки за икономическите политики и насоките за заетостта.
2. Съветът оценява плана за корективни действия въз основа на доклад от Комисията и в срок от два месеца след представянето на този план. Ако въз основа на препоръка на Комисията Съветът прецени, че планът за корективни действия е достатъчен, Съветът одобрява плана с препоръка, в която се изброяват необходимите специфични действия и сроковете за осъществяването им и се установява график за наблюдение, като се обръща необходимото внимание на каналите за предаване и като се отчита, че между приемането на корективните действия и реалното преодоляване на дисбалансите може да измине значителен период от време.
3. Ако по препоръка на Комисията Съветът прецени, че мерките или графикът, предвиден за осъществяването им в плана за корективни действия, са недостатъчни, Съветът приема препоръка, адресирана към държавата-членка, да представи в срок от два месеца като правило нов план за корективни действия. Съветът разглежда новия план за корективни действия в съответствие с процедурата, предвидена в настоящия член.
4. Планът за корективни действия, докладът на Комисията и препоръката на Съвета, посочени в параграфи 2 и 3, се публикуват.
Член 9
Мониторинг на корективните действия
1. Комисията извършва мониторинг на изпълнението на препоръката на Съвета, приета съгласно член 8, параграф 2. За тази цел държавата-членка редовно представя на Съвета и на Комисията доклади за напредъка, чиято честота се определя от Съвета в препоръката, посочена в член 8, параграф 2.
2. Съветът публикува докладите за напредъка на държавите-членки.
3. Комисията може да осъществява мисии за засилено наблюдение в съответната държава-членка, за да извършва мониторинг на изпълнението на плана за корективни действия, във взаимодействие с ЕЦБ, когато тези мисии се отнасят за държави-членки, чиято парична единица е еврото, или държави-членки, участващи във ВМ II. Когато е уместно, Комисията включва в диалога по време на тези мисии социалните партньори и другите заинтересовани страни на национално равнище.
4. При съответни съществени промени на икономическите обстоятелства Съветът по препоръка на Комисията може да измени препоръките, приети съгласно член 8, параграф 2, в съответствие с процедурата, предвидена в същия член. Когато е уместно, Съветът приканва съответната държава-членка да представи преработен план за корективни действия и оценява този преработен план за корективни действия в съответствие с процедурата, предвидена в член 8.
Член 10
Оценка на корективните действия
1. Въз основа на доклад на Комисията Съветът оценява дали съответната държава-членка е предприела препоръчаните корективни действия в съответствие с препоръката на Съвета, отправена съгласно член 8, параграф 2.
2. Комисията публикува своя доклад.
3. Съветът извършва своята оценка в срока, определен от Съвета в неговите препоръки, приети в съответствие с член 8, параграф 2.
4. Когато прецени, че държавата-членка не е предприела препоръчаните корективни действия, Съветът, по препоръка на Комисията, приема решение, с което установява неспазването на препоръката, като едновременно с това приема и препоръка, в която се определят нови срокове за предприемане на корективни действия. В този случай Съветът информира Европейският съвет и публикува заключенията от мисиите за наблюдение, посочени в член 9, параграф 3.
Препоръката на Комисията за установяване на неспазване, се счита за приета от Съвета, освен ако той не приеме решение с квалифицирано мнозинство за отхвърляне на препоръката в срок от десет дни от приемането ѝ от Комисията. Съответната държава-членка може да поиска свикване на заседание на Съвета в рамките на посочения срок, за да се гласува решението.
5. Ако Съветът прецени въз основа на доклада от Комисията, посочен в параграф 1, че държавата-членка е предприела корективните действия, препоръчани в съответствие с член 8, параграф 2, се счита, че процедурата при прекомерен дисбаланс протича съгласно предвиденото и тя се спира. Независимо от това мониторингът продължава в съответствие с графика, установен в препоръката съгласно член 8, параграф 2. Съветът публикува основанията си за спиране на процедурата и за признаване на корективните действия на политиката, предприети от съответната държава-членка.
Член 11
Прекратяване на процедурата при прекомерен дисбаланс
Съветът по препоръка на Комисията отменя препоръките, отправени съгласно членове 7, 8 или 10 веднага след като прецени, че съответната държава-членка вече не е засегната от прекомерни дисбаланси, както е изложено в препоръката, посочена в член 7, параграф 2. Съветът прави публично изявление, което отразява този факт.
Член 12
Гласуване в Съвета
По отношение на мерките, посочени в членове 7-11, Съветът действа, без да взема предвид гласа на члена на Съвета, който представлява съответната държава-членка.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 13
Мисии за наблюдение
1. Комисията осигурява постоянен диалог с органите на държавите-членки в съответствие с целите на настоящия регламент. За тази цел Комисията по-специално провежда мисии с цел да се оцени икономическото състояние в държавата-членка и да се установят евентуални рискове или трудности при изпълнението на целите на настоящия регламент.
2. Комисията може да предприеме мисии на засилено наблюдение по отношение на държави-членки, адресати на препоръка, относно наличието на прекомерен дисбаланс по член 7, параграф 2, за целите на мониторинга на място.
3. Когато съответната държава-членка е държава-членка, чиято парична единица е еврото или която участва във ВМ II, Комисията може да покани по целесъобразност представители на Европейската централна банка, да участват в мисиите за наблюдение.
4. Комисията докладва на Съвета за резултатите от мисиите, посочени в параграф 2, и ако това е целесъобразно, може да реши да публикува констатациите си.
5. При организиране на мисиите, посочени в параграф 2, Комисията изпраща предварителните си констатации на съответната държава-членка за коментар.
Член 14
Икономически диалог
1. За да се насърчи диалогът между институциите на Съюза, по-специално Европейския парламент, Съвета и Комисията, и за да се гарантира по-голяма прозрачност и отчетност, компетентната комисия на Европейския парламент може да отправя покани до председателя на Съвета, Комисията и когато е уместно, председателя на Европейския съвет или председателя на Еврогрупата, да се явят пред комисията за обсъждане на:
а)
информацията, предоставена от Съвета относно общите насоки на икономическите политики съгласно член 121, параграф 2 ДФЕС;
б)
общите насоки за държавите-членки, определени от Комисията в началото на годишния цикъл на наблюдение;
в)
заключенията на Европейския съвет относно насоките за икономическите политики в контекста на Европейския семестър;
г)
резултатите от многостранното наблюдение, проведено съгласно настоящия регламент;
д)
заключенията на Европейския съвет относно насоките за многостранното наблюдение и резултатите от него;
е)
прегледа на провеждането на многостранното наблюдение в края на Европейския семестър;
ж)
препоръките, приети съгласно член 7, параграф 2, член 8, параграф 2 и член 10, параграф 4 от настоящия регламент.
2. Компетентната комисия на Европейския парламент може да предложи на държавата-членка, адресат на препоръка или решение на Съвета съгласно член 7, параграф 2, член 8, параграф 2 или член 10, параграф 4, възможността да участва в размяна на мнения.
3. Съветът и Комисията редовно информират Европейския парламент за резултатите от прилагането на настоящия регламент.
Член 15
Годишно докладване
Комисията ежегодно докладва относно прилагането на настоящия регламент, включително относно актуализиране на таблото с показатели съгласно член 4 и представя своите заключения на Европейския парламент и на Съвета в контекста на Европейския семестър.
Член 16
Преглед
1. До 14 декември 2014 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва преглед и докладва относно прилагането на настоящия регламент.
В тези доклади се оценява, inter alia:
а)
ефективността на настоящия регламент,
б)
напредъкът при осигуряването на по-тясна координация на икономическите политики и устойчива конвергенция на икономическите показатели на държавите-членки в съответствие с ДФЕС.
По целесъобразност тези доклади се придружават от предложение за изменение на настоящия регламент.
2. Комисията изпраща докладите, посочени в параграф 1, на Европейския парламент и на Съвета.
Член 17
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 16 ноември 2011 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1176/2011
2011 m. lapkričio 16 d.
dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 6 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominės politikos vystymą, derėtų atsižvelgti į ekonominės politikos bendras gaires ir užimtumo gaires, kaip numatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV), ir turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės ir pinigų politikos sąlygų patikimumo bei tvarumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams;
(2)
reikia pasimokyti iš patirties, įgytos per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ypač atsižvelgiant į poreikį Sąjungoje gerinti ekonomikos valdyseną, kuri turėtų būti grindžiama didesne nacionaline atsakomybe;
(3)
dinamiškos vidaus rinkos sukūrimas ir jos išsaugojimas turėtų būti laikomi tinkamo ir sklandaus Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo sudėtine dalimi;
(4)
pagerinta ekonomikos valdysenos sistema turėtų būti grindžiama keliomis tarpusavyje susijusiomis ir derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, visų pirma Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, Europos semestru, skirtu didesniam ekonominės ir biudžeto politikos derinimui (toliau - Europos semestras), veiksminga perviršinio valdžios sektoriaus deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktas (toliau - SGP)), tvirta makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo sistema, būtinaisiais nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimais bei didesniu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos (toliau - ESRB) vykdomą makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą;
(5)
ekonomikos valdysena turėtų būti stiprinama labiau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Nors ir pripažindamas, kad pagal dialogo sistemą atitinkamos Sąjungos institucijos ir jų atstovai yra Europos Parlamento partneriai, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai skirta Tarybos rekomendacija ar sprendimas pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį ar 10 straipsnio 4 dalį, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis. Valstybės narės dalyvavimas tokiame keitimese nuomonėmis yra neprivalomas;
(6)
Komisijai turėtų tekti svarbesnis vaidmuo taikant sustiprintos priežiūros procedūrą, susijusią su kiekvienai valstybei narei būdingais vertinimu, stebėsena, vizitais vietoje, rekomendacijomis ir įspėjimais;
(7)
visų pirma, siekiant išvengti perviršinių makroekonominių disbalansų susidarymo ir padėti valstybėms narėms, kuriose jie susidaro, parengti taisomuosius planus iki nuokrypių įsigalėjimo, valstybių narių ekonominės politikos priežiūrą reikėtų išplėsti, kad ji apimtų ne tik biudžeto priežiūrą, bet ir išsamesnę oficialią sistemą. Tokį ekonominės politikos priežiūros išplėtimą turėtų lygiagrečiai papildyti biudžeto priežiūros griežtinimas;
(8)
siekiant padėti naikinti perviršinius makroekonominius disbalansus, teisės aktais būtina nustatyti išsamią procedūrą;
(9)
SESV 121 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą daugiašalės priežiūros procedūrą tikslinga papildyti specifinėmis makroekonominių disbalansų Sąjungoje nustatymo, taip pat perviršinių makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo taisyklėmis. Labai svarbu, kad procedūra būtų suderinta su metiniu daugiašalės priežiūros ciklu;
(10)
taikant tą procedūrą turėtų būti sukurtas įspėjimo mechanizmas, kuriuo būtų anksti nustatomi atsirandantys makroekonominiai disbalansai. Jis turėtų būti pagrįstas naudojama orientacine ir skaidria rezultatų suvestine, kurioje būtų orientacinės ribos, ir ekonomikos vertinimu. Atliekant šį vertinimą turėtų būti atsižvelgiama, inter alia, į nominaliąją ir realiąją konvergenciją euro zonoje ir už jos ribų;
(11)
siekiant, kad rezultatų suvestinė veiksmingai veiktų kaip įspėjimo mechanizmo dalis, ją turėtų sudaryti ribotas ekonominių, finansinių ir struktūrinių rodiklių, svarbių nustatant makroekonominius disbalansus, rinkinys ir atitinkamos orientacinės ribos. Prireikus rodikliai ir ribos turėtų būti koreguojami, kad būtų prisitaikoma prie kintančio makroekonominių disbalansų pobūdžio dėl, inter alia, kintančios grėsmės makroekonominiam stabilumui ir siekiant atsižvelgti į svarbių statistikos duomenų surinkimo pažangą. Patys rodikliai turėtų būti suprantami ne kaip ekonominės politikos tikslai, o kaip priemonės, kurias naudojant atsižvelgiama į kintantį makroekonominių disbalansų pobūdį Sąjungoje;
(12)
rengdama rezultatų suvestinę ir valstybėms narėms skirtų makroekonominių ir makrofinansinių rodiklių rinkinį, Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir Taryba. Komisija kompetentingiems Europos Parlamento ir Tarybos komitetams turėtų pateikti pasiūlymų dėl pastabų dėl planų nustatyti ir koreguoti rodiklius ir ribas. Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie rodiklių ir ribų pakeitimus ir paaiškinti tokių pakeitimų siūlymo priežastis;
(13)
rengiant rezultatų suvestinę taip pat turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairialypes ekonomines aplinkybes, įskaitant atsilikimo mažinimo poveikį;
(14)
jei būtų pažeista viena ar daugiau orientacinių ribų, tai nebūtinai reikštų, kad atsiranda makroekonominiai disbalansai, nes formuojant ekonominę politiką reikia atsižvelgti į makroekonominių kintamųjų tarpusavio sąsajas. Nereikėtų daryti išvadų vien peržiūrėjus rezultatų suvestinę: atliekant ekonominį vertinimą reikėtų užtikrinti, kad visa informacija, nesvarbu, ar iš rezultatų suvestinės, ar ne, būtų pateikta objektyviai ir padėtų atlikti visapusišką analizę;
(15)
remdamasi daugiašalės priežiūros procedūra ir įspėjimo mechanizmu arba netikėtų ir svarbių ekonomikos pokyčių, dėl kurių įgyvendinant šį reglamentą reikia atlikti skubią analizę, atveju Komisija turėtų nustatyti, kurioms valstybėms narėms bus atliekama nuodugni apžvalga. Nuodugni apžvalga turėtų būti atliekama nesilaikant prezumpcijos, kad yra susidaręs disbalansas, ir turėtų apimti išsamią disbalansų šaltinių valstybėje narėje, kuriai taikoma apžvalga, analizę, tinkamai atsižvelgiant į valstybei narei būdingas ekonomines sąlygas bei aplinkybes ir į įvairesnes analitines priemones, rodiklius ir kokybinę informaciją, kurie yra valstybei narei būdingo pobūdžio. Komisijai atliekant nuodugnią apžvalgą, valstybė narė turėtų bendradarbiauti siekdama užtikrinti, kad Komisija galėtų naudotis kuo išsamesne ir tikslesne informacija. Be to, Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į visą kitą informaciją, kuri, atitinkamos valstybės narės nuomone, yra svarbi ir kurią valstybė narė pateikė Tarybai ir Komisijai;
(16)
valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nuodugni apžvalga turėtų būti svarstoma Taryboje ir euro grupėje. Nuodugnioje apžvalgoje atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms, kurioms taikoma apžvalga, priimtus pagal SESV 121, 126 ir 148 straipsnius ir pagal šio reglamento 6, 7, 8 ir 10 straipsnius, ir valstybės narės, kuriai taikoma apžvalga, numatomą politiką, kaip nurodyta jos nacionalinėse reformų programose, taip pat į tarptautinės geriausios rodiklių ir metodikų taikymo praktikos pavyzdžius. Nusprendusi atlikti nuodugnią apžvalgą svarbių ir netikėtų ekonomikos pokyčių, dėl kurių reikia atlikti skubią analizę, atveju Komisija turėtų informuoti atitinkamas valstybes nares;
(17)
vertinant makroekonominius disbalansus, reikėtų atsižvelgti į jų mastą ir jų galimą neigiamą netiesioginį ekonominį ir finansinį poveikį, kuris padidina Sąjungos ekonomikos pažeidžiamumą ir kelia grėsmę sklandžiam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui. Visos valstybės narės, ypač euro zonos valstybės narės, turi imtis veiksmų makroekonominiams disbalansams ir konkurencingumo skirtumams pašalinti. Tačiau politikos iššūkių pobūdis, svarba ir skubumas kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje gali labai skirtis. Atsižvelgiant į su reikalingu koregavimu susijusius pavojus ir koregavimo mastą, ypač skubiai politikos veiksmų reikia imtis tose valstybėse narėse, kuriose nuolat yra didelis einamosios sąskaitos deficitas ir sumažėjęs konkurencingumas. Be to, valstybėse narėse, kuriose yra dideli einamosios sąskaitos perviršiai, politika turėtų būti siekiama nustatyti ir įgyvendinti priemones, padedančias stiprinti jų vidaus paklausą ir išplėsti ekonomikos augimo potencialą;
(18)
taip pat reikėtų apsvarstyti atitinkamos valstybės narės ekonomikos koregavimo pajėgumus ir duomenis, susijusius su ankstesnių rekomendacijų, pateiktų pagal šį reglamentą, ir kitų rekomendacijų, pateiktų pagal SESV 121 straipsnį vykdant daugiašalę priežiūrą, visų pirma valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, laikymusi;
(19)
taikant neigiamų makroekonominių disbalansų stebėsenos ir naikinimo procedūrą, turinčią prevencinių ir korekcinių elementų, reikės griežtesnės priežiūros priemonių, pagrįstų priemonėmis, naudojamomis daugiašalės priežiūros procedūroje. Tai galėtų būti Komisijos atliekami griežtesnės priežiūros vizitai, palaikant ryšį su Europos Centriniu Banku (toliau - ECB), kai šie vizitai susiję su valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro, arba valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis 2006 m. kovo 16 d. Europos centrinio banko ir euro zonai nepriklausančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų Sutartyje, nustatančioje valiutos kurso mechanizmo veikimo būdus ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape (4) (VKM II), į valstybes nares ir papildomos valstybių narių ataskaitos, teikiamos didelių disbalansų, įskaitant disbalansus, kurie kelia grėsmę tinkamam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, atveju. Į dialogą atitinkamais atvejais turėtų būti įtraukiami socialiniai partneriai ir kiti nacionaliniai suinteresuotieji subjektai;
(20)
jei nustatomi makroekonominiai disbalansai, atitinkamai valstybei narei turėtų būti teikiamos rekomendacijos, atitinkamais atvejais įtraukiant atitinkamus komitetus, siekiant suteikti konsultaciją dėl tinkamo politikos atsako. Atitinkamos valstybės narės politikos atsakas turėtų būti vykdomas laiku ir pasinaudojant visomis turimomis politikos priemonėmis, kuriomis disponuoja valdžios institucijos. Prireikus svarbūs nacionaliniai suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius, taip pat turėtų būti įtraukti, laikantis SESV ir nacionalinių teisinių bei politinių susitarimų. Politikos atsakas turėtų būti pritaikytas specifinei atitinkamos valstybės narės aplinkai ir aplinkybėms, ir turėtų apimti pagrindines ekonominės politikos sritis, tarp kurių galėtų būti fiskalinė ir darbo užmokesčio politika, darbo rinkos, produktų ir paslaugų rinkos ir finansų sektoriaus reguliavimas. Reikėtų atsižvelgti į VKM II nustatytus įsipareigojimus;
(21)
ESRB įspėjimai ir rekomendacijos valstybėms narėms arba Sąjungai susiję su makrofinansinio pobūdžio rizika. Jais turėtų būti reikalaujama ir tinkamų Komisijos tolesnių veiksmų vykdant makroekonominių disbalansų priežiūrą, kai reikalinga. Turėtų būti griežtai laikomasi ESRB veiklos nepriklausomumo ir konfidencialumo;
(22)
jei nustatomi dideli makroekonominiai disbalansai, įskaitant disbalansus, kurie kelia grėsmę tinkamam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, turėtų būti pradėta perviršinio disbalanso procedūra, kurią vykdant valstybei narei galėtų būti teikiamos rekomendacijos bei taikomi griežtesnės priežiūros ir stebėsenos reikalavimai, o valstybių narių, kurių valiuta yra euro, pakartotinio taisomųjų veiksmų nesiėmimo atveju numatyta galimybė užtikrinti reikalavimų vykdymą pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (5);
(23)
valstybė narė, kuriai taikoma perviršinio disbalanso procedūra, turėtų parengti taisomųjų veiksmų planą, kuriame būtų pateikta išsami informacija apie politiką, skirtą Tarybos rekomendacijoms įgyvendinti. Taisomųjų veiksmų plane turėtų būti pateiktas numatytų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštis. Jis turėtų būti patvirtintas Tarybos rekomendacija. Ta rekomendacija turėtų būti perduota Europos Parlamentui;
(24)
Tarybai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti atskirus sprendimus, kuriuose nurodoma, kad nesilaikoma rekomendacijų, Tarybos priimtų remiantis taisomųjų veiksmų planu. Taryboje koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip numatyta SESV 121 straipsnio 1 dalyje, tie atskiri sprendimai yra tolesni veiksmai, neatsiejami nuo rekomendacijų, Tarybos priimtų pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį, atsižvelgiant į taisomųjų veiksmų planą;
(25)
taikydamos šį reglamentą, Taryba ir Komisija turėtų visapusiškai atsižvelgti į nacionalinių parlamentų ir socialinių partnerių vaidmenį, taip pat į nacionalinių sistemų, pvz., darbo užmokesčio nustatymo sistemų, skirtumus;
(26)
jei Taryba nusprendžia, kad valstybėje narėje nebėra perviršinio makroekonominio disbalanso, perviršinio disbalanso procedūra turėtų būti nutraukiama Tarybai, remiantis Komisijos rekomendacija, panaikinus atitinkamas jos rekomendacijas. Tas panaikinimas turėtų būti grindžiamas išsamia Komisijos analize, kurioje nurodoma, kad valstybė narė veikė vadovaudamasi atitinkamomis Tarybos rekomendacijomis ir kad nebėra Tarybos rekomendacijoje, pagal kurią pradėta perviršinio disbalanso procedūra, nurodytų priežasčių ir susijusios rizikos, atsižvelgiant, inter alia, į makroekonominius pokyčius, perspektyvas ir šalutinį poveikį. Turėtų būti viešai paskelbta apie perviršinio deficito procedūros nutraukimą;
(27)
kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sukurti veiksmingą makroekonominių disbalansų nustatymo ir perviršinių makroekonominių disbalansų prevencijos bei naikinimo sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl savo glaudžių prekybos ir finansinių tarpusavio ryšių ir dėl nacionalinės ekonominės politikos netiesioginio poveikio Sąjungai ir euro zonai kaip visumai, ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
1. Šiame reglamente nustatomos išsamios makroekonominių disbalansų nustatymo, taip pat perviršinių makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo Sąjungoje taisyklės.
2. Šis reglamentas taikomas atsižvelgiant į Europos semestrą, kaip nustatyta 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1175/2011, iš dalies keičiančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (6).
3. Taikant šį reglamentą visapusiškai laikomasi SESV 152 straipsnio, o rekomendacijose, pateiktose pagal šį reglamentą, laikomasi nacionalinės darbo užmokesčio nustatymo praktikos ir atsižvelgiama į už tai atsakingas institucijas. Šiame reglamente atsižvelgiama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį, taigi juo nedaromas poveikis teisei derėtis dėl kolektyvinių susitarimų, juos sudaryti ar įgyvendinti arba imtis kolektyvinių veiksmų pagal nacionalinę teisę ir praktiką.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente:
1. disbalansai- bet kokia tendencija, sukelianti makroekonominius pokyčius, kurie neigiamai veikia arba galėtų neigiamai paveikti tinkamą valstybės narės ekonomikos, Ekonominės ir pinigų sąjungos arba Sąjungos kaip visumos veikimą;
2. perviršiniai disbalansai- dideli disbalansai, įskaitant disbalansus, kurie kelia ar gali sukelti grėsmę tinkamam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui.
II SKYRIUS
DISBALANSŲ NUSTATYMAS
3 straipsnis
Įspėjimo mechanizmas
1. Nustatomas įspėjimo mechanizmas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ankstyvam disbalansų nustatymui ir stebėsenai. Komisija parengia metinę ataskaitą, kurioje pateikiamas kokybinis ekonominis ir finansinis vertinimas, grindžiamas rezultatų suvestine ir rodiklių rinkiniu, kurių vertės lyginamos su jų orientacinėmis ribomis, kaip numatyta 4 straipsnyje. Metinė ataskaita, įskaitant rezultatų suvestinės rodiklių vertes, skelbiama viešai.
2. Komisijos metinėje ataskaitoje pateikiamas ekonominis ir finansinis vertinimas, kuriame objektyviai įvertinama rodiklių kaita, prireikus remiantis kitais atitinkamais ekonominiais ir finansiniais rodikliais, kai vertinama disbalansų raida. Negalima daryti išvadų vien mechaniškai peržiūrėjus rezultatų suvestinės rodiklius. Įvertinime atsižvelgiama į disbalansų Sąjungoje ir euro zonoje raidą. Ataskaitoje taip pat nurodoma, ar ribų pažeidimas vienoje ar keliose valstybėse narėse reiškia, kad gali atsirasti disbalansai. Valstybių narių, kurių didelis einamosios sąskaitos deficitas, vertinimas gali skirtis nuo valstybių narių, sukaupusių didelį einamosios sąskaitos perteklių, vertinimo.
3. Metinėje ataskaitoje nurodomos valstybės narės, kuriose, Komisijos nuomone, gali būti susidarę disbalansai arba gali kilti jų susidarymo rizika.
4. Komisija metinę ataskaitą laiku perduoda Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.
5. Vykdydama daugiašalę priežiūrą pagal SESV 121 straipsnio 3 dalį, Taryba aptaria Komisijos metinę ataskaitą ir atlieka nuodugnų įvertinimą. euro grupė aptaria ataskaitą, kiek ji susijusi su valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro.
4 straipsnis
Rezultatų suvestinė
1. Rezultatų suvestinė, apimanti rodiklių rinkinį, naudojama kaip priemonė, kuri sudaro palankesnes sąlygas ankstyvam disbalansų nustatymui ir stebėsenai.
2. Rezultatų suvestinę sudaro nedidelis svarbių, praktinių, paprastų, išmatuojamų ir turimų makroekonominių ir makrofinansinių rodiklių, skirtų valstybėms narėms, skaičius. Ji leidžia anksti nustatyti makroekonominius disbalansus, atsirandančius trumpuoju laikotarpiu, bei disbalansus, kylančius dėl struktūrinių ir ilgalaikių tendencijų.
3. Rezultatų suvestinė, inter alia, apima rodiklius, kurie yra naudingi siekiant anksti nustatyti:
a)
vidaus disbalansus, įskaitant tuos, kurie gali atsirasti dėl viešojo ir privačiojo sektoriaus įsiskolinimo; finansų ir turto, įskaitant būsto, rinkos pokyčių; privataus sektoriaus kredito srauto; ir nedarbo raidos;
b)
išorės disbalansus, įskaitant tuos, kurie gali atsirasti dėl einamosios sąskaitos ir valstybių narių grynųjų investicijų pozicijų; realių efektyvių valiutų kursų; eksporto rinkos dalių; kainų bei sąnaudų pokyčių; ir su kainomis nesusijusio konkurencingumo, atsižvelgiant į įvairius našumo komponentus.
4. Vykdant rezultatų suvestinės ekonominę peržiūrą pagal įspėjimo mechanizmą, Komisija kreipia ypatingą dėmesį į realiojo ekonomikos sektoriaus pokyčius, įskaitant ekonomikos augimą, užimtumo ir nedarbo rodiklius, nominalią ir realią konvergenciją euro zonoje ir už jos ribų, našumo kitimą ir atitinkamas jo varomąsias jėgas, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir plėtros ir užsienio bei vidaus investicijas, taip pat pokyčius sektoriuose, įskaitant energetikos, kurie turi įtakos BVP ir einamosios sąskaitos rodikliams.
Rezultatų suvestinėje taip pat nurodomos orientacinės rodiklių ribos, kurias pasiekus būtų teikiami įspėjimai. Rodikliai ir ribos pasirenkami taip, kad Sąjungoje būtų skatinamas konkurencingumas.
Rodiklių rezultatų suvestinėse nurodomos viršutinės ir apatinės įspėjamosios ribos, nebent tai netaikytina, kurios skiriasi euro zonos ir ne euro zonos valstybėms narėms, jei tai pateisinama atsižvelgiant į pinigų sąjungos ypatumus ir svarbias ekonomines aplinkybes. Rengiant rezultatų suvestinę tinkamai atsižvelgiama į įvairialypes ekonomines aplinkybes, įskaitant atsilikimo mažinimo poveikį.
5. Rengiant su finansų rinkos stabilumu susijusius rodiklius, turi būti tinkamai atsižvelgiama į ESRB darbą. Komisija siūlo ESRB teikti nuomones dėl rodiklių, susijusių su finansų rinkos stabilumu, projektų.
6. Komisija rezultatų suvestinėje pateikiamų rodiklių ir ribų rinkinį skelbia viešai.
7. Komisija reguliariai vertina rezultatų suvestinės, įskaitant rodiklių sudėtį, nustatytas ribas ir taikomą metodiką, tinkamumą, ir prireikus juos koreguoja arba keičia. Komisija viešai skelbia pagrindinės metodikos, rezultatų suvestinės sudėties ir susijusių ribų pakeitimus.
8. Komisija rezultatų suvestinės rodiklių vertes atnaujina bent kartą per metus.
5 straipsnis
Nuodugni apžvalga
1. Tinkamai atsižvelgdama į 3 straipsnio 5 dalyje nurodytą aptarimą Taryboje ir euro grupėje ar netikėtų ir svarbių ekonomikos pokyčių, dėl kurių įgyvendinant šį reglamentą reikia atlikti skubią analizę, atveju Komisija atlieka kiekvienos valstybės narės, kurioje, jos nuomone, gali būti susidarę disbalansai arba gali kilti jų susidarymo rizika, nuodugnią apžvalgą.
Nuodugni apžvalga remiasi išsamia, valstybei narei būdingų aplinkybių, įskaitant valstybių narių pradinės padėties skirtumus, analize; ją atliekant ištiriami įvairiausi ekonominiai kintamieji ir naudojamos analitinės priemonės bei kokybinė informacija, kurie yra valstybei narei būdingo pobūdžio. Joje pripažįstami nacionaliniai ypatumai, susiję su darbo santykiais ir socialiniu dialogu.
Komisija taip pat tinkamai atsižvelgia į visą kitą informaciją, kuri, atitinkamos valstybės narės nuomone, yra svarbi ir kurią valstybė narė pateikė Komisijai.
Nuodugnią apžvalgą Komisija atlieka kartu su priežiūros vizitais į atitinkamą valstybę narę pagal 13 straipsnį.
2. Komisijos nuodugnioje apžvalgoje, be kita ko, vertinama, ar atitinkamoje valstybėje narėje yra susidarę disbalansai ir ar tie disbalansai yra perviršiniai. Joje tiriama aptiktų disbalansų kilmė, atsižvelgiant į vyraujančias ekonomines aplinkybes, įskaitant glaudžius prekybos ir finansinius valstybių narių tarpusavio ryšius ir platesnį nacionalinės ekonominės politikos poveikį. Nuodugnioje apžvalgoje analizuojami atitinkami pokyčiai, susiję su Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija. Joje taip pat aptariamas ekonominių pokyčių aktualumas Sąjungoje ir euro zonoje kaip visumoje. Joje visų pirma atsižvelgiama:
a)
atitinkamais atvejais, į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms, kurioms taikoma apžvalga, priimtus pagal SESV 121, 126 ir 148 straipsnius bei šio reglamento 6, 7, 8 ir 10 straipsnius;
b)
į valstybės narės, kuriai taikoma apžvalga, numatomą politiką, kaip nurodyta jos nacionalinėse reformų programose ir, atitinkamais atvejais, jos stabilumo ir konvergencijos programoje;
c)
į ESRB įspėjimus arba rekomendacijas dėl sisteminės rizikos, kuri buvo nustatyta arba susijusi su valstybe nare, kuriai taikoma apžvalga. Laikomasi ESRB nustatytos konfidencialumo tvarkos.
3. Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie nuodugnios apžvalgos rezultatus ir juos viešai paskelbia.
6 straipsnis
Prevenciniai veiksmai
1. Jei, remdamasi 5 straipsnyje nurodyta nuodugnia apžvalga, Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidarę disbalansai, apie tai ji atitinkamai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir euro grupę. Remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba atitinkamai valstybei narei gali teikti reikiamas rekomendacijas pagal SESV 121 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.
2. Apie rekomendaciją Taryba informuoja Europos Parlamentą ir ją viešai paskelbia.
3. Tarybos ir Komisijos rekomendacijose visapusiškai laikomasi SESV 152 straipsnio ir atsižvelgiama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį.
4. Taryba kasmet persvarsto savo rekomendaciją, atsižvelgdama į Europos semestrą, ir prireikus gali ją pakoreguoti pagal 1 dalį.
III SKYRIUS
DISBALANSŲ NUSTATYMAS
7 straipsnis
Perviršinio disbalanso procedūros inicijavimas
1. Jei, remdamasi 5 straipsnyje nurodyta nuodugnia apžvalga, Komisija mano, kad atitinkamoje valstybėje narėje yra susidarę perviršiniai disbalansai, apie tai ji atitinkamai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir euro grupę.
Komisija taip pat informuoja atitinkamas Europos priežiūros institucijas ir ESRB. ESRB raginama imtis veiksmų, kuriuos mano esant reikalingais.
2. Remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį Taryba gali priimti rekomendaciją, kurioje pareiškiama, kad susidarė perviršinis disbalansas, ir rekomenduojama atitinkamai valstybei narei imtis taisomųjų veiksmų.
Tarybos rekomendacijoje nurodomas disbalansų pobūdis ir poveikis, išsamiai išdėstomos politikos rekomendacijos, kurių reikia laikytis, ir nustatomas terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi pateikti taisomųjų veiksmų planą. Kaip numatyta SESV 121 straipsnio 4 dalyje, Taryba gali viešai paskelbti savo rekomendaciją.
8 straipsnis
Taisomųjų veiksmų planas
1. Visos valstybės narės, kurioms pradėta perviršinio disbalanso procedūra, Tarybai ir Komisijai teikia taisomųjų veiksmų planus pagal 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą Tarybos rekomendaciją ir iki termino, kuris nustatomas toje rekomendacijoje. Taisomųjų veiksmų plane išdėstomi specifiniai politikos veiksmai, kuriuos atitinkama valstybė narė įgyvendino arba ketina įgyvendinti, ir pateikiamas tų veiksmų tvarkaraštis. Taisomųjų veiksmų plane atsižvelgiama į politikos veiksmų ekonominį ir socialinį poveikį, ir jis atitinka ekonominės politikos bendras gaires ir užimtumo gaires.
2. Taryba, remdamasi Komisijos ataskaita, įvertina taisomųjų veiksmų planą per du mėnesius po to plano pateikimo. Jei, remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba taisomųjų veiksmų planą laiko pakankamu, ji planą patvirtina parengdama rekomendaciją, kurioje išdėstomi reikiami specifiniai veiksmai ir terminai, iki kurių reikia jų imtis, ir nustatomas priežiūros tvarkaraštis, tinkamai atsižvelgiant į perdavimo kanalus ir pripažįstant, kad nuo taisomųjų veiksmų patvirtinimo iki faktinio disbalansų panaikinimo galimas ilgas laikotarpis.
3. Jei pagal Komisijos rekomendaciją Taryba mano, kad taisomųjų veiksmų plane numatyti veiksmai arba jų įgyvendinimo tvarkaraštis yra nepakankami, ji priima valstybei narei skirtą rekomendaciją pateikti naują taisomųjų veiksmų planą paprastai per du mėnesius. Taryba nagrinėja naują taisomųjų veiksmų planą pagal šiame straipsnyje nustatytą procedūrą.
4. Taisomųjų veiksmų planas, Komisijos ataskaita bei 2 ir 3 dalyse nurodyta Tarybos rekomendacija skelbiami viešai.
9 straipsnis
Taisomųjų veiksmų stebėsena
1. Komisija stebi pagal 8 straipsnio 2 dalį priimtos Tarybos rekomendacijos įgyvendinimą. Tuo tikslu valstybė narė Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia pažangos ataskaitas, kurių teikimo dažnumą Taryba nustato 8 straipsnio 2 dalyje nurodytoje rekomendacijoje.
2. Taryba valstybių narių pažangos ataskaitas skelbia viešai.
3. Komisija gali vykdyti sustiprintos priežiūros vizitus į atitinkamą valstybę narę, kad galėtų stebėti taisomųjų veiksmų plano įgyvendinimą, palaikydama ryšį su ECB, kai šie vizitai susiję su valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro, arba valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis VKM II. Todėl Komisija atitinkamais atvejais įtraukia socialinius partnerius ir kitus nacionalinius suinteresuotuosius subjektus į dialogą tų vizitų metu.
4. Jei ekonominės aplinkybės labai pasikeičia, remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba gali iš dalies keisti rekomendacijas, priimtas pagal 8 straipsnio 2 dalį, laikydamasi tame straipsnyje nustatytos procedūros. Atitinkamais atvejais Taryba gali atitinkamos valstybės narės paprašyti pateikti patikslintą taisomųjų veiksmų planą ir tą patikslintą taisomųjų veiksmų planą vertina pagal 8 straipsnyje nustatytą procedūrą.
10 straipsnis
Taisomųjų veiksmų vertinimas
1. Remdamasi Komisijos ataskaita Taryba vertina, ar atitinkama valstybė narė ėmėsi rekomenduotų taisomųjų veiksmų pagal Tarybos rekomendaciją, pateiktą pagal 8 straipsnio 2 dalį.
2. Komisija viešai skelbia savo ataskaitą.
3. Taryba atlieka vertinimą iki termino, kurį ji nustatė savo rekomendacijose, priimtose pagal 8 straipsnio 2 dalį.
4. Nusprendusi, kad valstybė narė nesiėmė rekomenduotų taisomųjų veiksmų, remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba priima sprendimą, kuriame nurodoma, kad nesilaikoma reikalavimų, ir rekomendaciją, kurioje nustatomi nauji taisomųjų veiksmų terminai. Šiuo atveju Taryba informuoja Europos Vadovų Tarybą ir viešai paskelbia 9 straipsnio 3 dalyje nurodytų priežiūros vizitų išvadas.
Laikoma, kad Taryba Komisijos rekomendaciją, kurioje nurodoma, kad nesilaikoma reikalavimų, priėmė, jei per dešimt dienų nuo rekomendacijos priėmimo Komisijoje dienos Taryba neatmetė jos kvalifikuota balsų dauguma. Atitinkama valstybė narė gali reikalauti, kad per tą laikotarpį būtų sušauktas Tarybos posėdis, kuriame balsuojama dėl sprendimo.
5. Jei Taryba, remdamasi 1 dalyje nurodyta Komisijos ataskaita, nusprendžia, kad valstybė narė ėmėsi pagal 8 straipsnio 2 dalį rekomenduotų taisomųjų veiksmų, perviršinio disbalanso procedūra laikoma vykdoma ir ji laikinai sustabdoma. Vis dėlto stebėsena vykdoma toliau, vadovaujantis rekomendacijose nustatytu tvarkaraščiu, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje. Taryba viešai paskelbia priežastis, dėl kurių procedūra laikinai sustabdoma, pripažindama, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi taisomųjų politikos veiksmų.
11 straipsnis
Perviršinio disbalanso procedūros nutraukimas
Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, panaikina pagal 7, 8 arba 10 straipsnius pateiktas rekomendacijas, kai tik nusprendžia, kad atitinkamoje valstybėje narėje nebėra perviršinių disbalansų, kaip nustatyta 7 straipsnio 2 dalyje nurodytoje rekomendacijoje. Taryba padaro viešą pareiškimą, nurodydama tą faktą.
12 straipsnis
Balsavimas Taryboje
Dėl 7-11 straipsniuose nurodytų priemonių Taryba sprendžia neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio atitinkamai valstybei narei, balsavimą.
IV SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
13 straipsnis
Priežiūros vizitai
1. Vadovaudamasi šio reglamento tikslais, Komisija užtikrina nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis. Tuo tikslu Komisija visų pirma vykdo vizitus, kad įvertintų ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatytų bet kokią riziką ar sunkumus, su kuriais ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.
2. Komisija gali vykdyti griežtesnės priežiūros vizitus tose valstybėse narėse, kurioms skirta rekomendacija dėl nustatyto perviršinio disbalanso pagal 7 straipsnio 2 dalį, stebėsenos vietoje tikslais.
3. Kai atitinkama valstybė narė yra valstybė narė, kurios valiuta yra euro arba kuri dalyvauja VKM II, Komisija prireikus gali pakviesti Europos Centrinio Banko atstovus dalyvauti priežiūros vizituose.
4. Komisija pateikia Tarybai 2 dalyje nurodytų vizitų rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.
5. Rengdama 2 dalyje nurodytus vizitus, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.
14 straipsnis
Dialogas ekonomikos klausimais
1. Siekiant sustiprinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, dialogą ir užtikrinti daugiau skaidrumo ir atskaitomybės, Europos Parlamento kompetentingas komitetas gali kviesti Tarybos pirmininką, Komisiją ir, prireikus, Europos Vadovų Tarybos pirmininką arba euro grupės pirmininką dalyvauti komiteto diskusijose, susijusiose su:
a)
Tarybos pateikta informacija apie ekonominės politikos bendras gaires pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį;
b)
Komisijos parengtomis bendrosiomis gairėmis, skirtomis valstybėms narėms metinio priežiūros ciklo pradžioje;
c)
Europos Vadovų Tarybos išvadomis dėl ekonominės politikos gairių, atsižvelgiant į Europos semestrą;
d)
pagal šį reglamentą atliekamos daugiašalės priežiūros rezultatais;
e)
Europos Vadovų Tarybos išvadomis dėl daugiašalės priežiūros gairių ir jos rezultatų;
f)
daugiašalės priežiūros vykdymo peržiūra Europos semestro pabaigoje;
g)
rekomendacijomis, priimtomis pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį.
2. Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali pasiūlyti valstybei narei, kuriai pagal 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį arba 10 straipsnio 4 dalį skirta Tarybos rekomendacija ar sprendimas, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.
3. Taryba ir Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento taikymo rezultatus.
15 straipsnis
Metinės ataskaitos
Komisija kasmet parengia šio reglamento taikymo ataskaitą, taip pat atnaujintą rezultatų suvestinę, kaip nustatyta 4 straipsnyje ir pateikia savo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai, atsižvelgiant į Europos semestrą.
16 straipsnis
Peržiūra
1. Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 14 d., o po to kas penkerius metus Komisija peržiūri šio reglamento taikymą ir pateikia apie tai ataskaitą.
Tose ataskaitose, inter alia, vertinama:
a)
šio reglamento veiksmingumas;
b)
pažanga, padaryta siekiant užtikrinti glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją laikantis SESV.
Prireikus, kartu su tomis ataskaitomis pateikiami pasiūlymai iš dalies keisti šį reglamentą.
2. Komisija 1 dalyje nurodytas ataskaitas siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai.
17 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2011 m. lapkričio 16 d.