РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 699/2012
2012 m. liepos 30 d.
kuriuo tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2011 m. lapkričio 1 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Rusijos ir Turkijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno importo inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2011 m. rugsėjo 20 d. Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių apsaugos komitetui Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją (šiuo atveju daugiau nei 40 proc.) visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno dalį, (toliau - skundo pateikėjai) vardu pateikus skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamųjų šalių atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
a) Sąjungos gamintojų atranka
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.
(6)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Iš 22 Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai, atrinktos trys bendrovės.
(7)
Bendrovės atrinktos remiantis pardavimo ir gamybos apimtimis, kurias įmanoma tinkamai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktų Sąjungos gamintojų, įsikūrusių keturiose valstybėse narėse, pardavimo apimtis sudarė 48 proc. visų Sąjungos gamintojų bendros pardavimo apimties Sąjungoje ir 64 proc. gamintojų, kurie pranešė apie save, pardavimo apimties. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo dėl siūlomų atrinktų bendrovių.
b) Nesusijusių importuotojų atranka
(8)
Atsižvelgiant į galimai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi importuotojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2010 m. spalio 1 d.-2011 m. rugsėjo 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.
(9)
Iš 38 nesusijusių importuotojų, į kuriuos kreipėsi Komisija, iki nustatyto termino klausimyno atsakymus pateikė tik penkios bendrovės. Paaiškėjo, kad viena bendrovė turėtų būti laikoma naudotoja, o ne importuotoja. Todėl laikyta, kad atranka nebūtina, ir visiems keturiems apie save pranešusiems importuotojams buvo nusiųsti klausimynai. Galiausiai tik du importuotojai pateikė klausimyno atsakymus ir atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo.
c) Eksportuojančių gamintojų atranka
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2010 m. spalio 1 d.-2011 m. rugsėjo 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. Be to, konsultuotasi su nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijomis.
(11)
Rusijos atveju atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis gamintojas. Kalbant apie eksportuojančius Turkijos gamintojus, apie save pranešė trys bendrovės, todėl Komisija nusprendė, kad Turkijos atveju atranka nėra būtina. Trims bendradarbiaujančioms Turkijos bendrovėms tenka didžioji dalis Turkijos eksporto į Sąjungą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
d) Klausimyno atsakymai ir tikrinimai
(12)
Kad galėtų atlikti tyrimą Komisija nusiuntė klausimynus visiems trims bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Turkijos gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams bei bendradarbiaujantiems nesusijusiems importuotojams ir naudotojams.
(13)
Klausimyno atsakymus pateikė visi trys bendradarbiaujantys eksportuojantys Turkijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir keturi naudotojai.
(14)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
Eksportuojantys Turkijos gamintojai:
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambulas, Turkija;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambulas, Turkija;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Stambulas, Turkija.
Sąjungos gamintojai:
-
ERNE Fittings, Šlincas, Austrija;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Breša, Italija.
3. Tiriamasis laikotarpis
(15)
Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4. Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims
(16)
Galiojančios antidempingo priemonės taikomos tam tikroms Malaizijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir toliau nurodytiems priemonių vengimo atvejams, taip pat susijusiems su tam tikromis Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosiomis detalėmis siunčiamomis iš Indonezijos, Šri Lankos, Filipinų ir Taivano (su tam tikromis išimtimis) (3). Pirmiau minėtos šalys toliau bus vadinamos „šalimis, kurioms taikomos antidempingo priemonės“.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(17)
Nagrinėjamasis produktas - vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(18)
Gamybos procese besiūliai arba suvirinti plieno vamzdžiai naudojami gaminti alkūnėms, reduktoriams ir trišakiams, o movoms gaminti paprastai naudojami plieno lakštai. Alkūnės ir reduktoriai gaminami pjaunant ir formuojant, lenkiant arba redukuojant. Trišakiai gaminami hidraulinio spaudimo būdu, o movos gaminamos formuojant lakštus arba plokštes. Paprastai prieš pakuojant nusklembiami produkto kraštai ir jis šlifuojamas. Tam tikrais atvejais produktas galvanizuojamas. Visų rūšių produktų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios.
(19)
Vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės daugiausia naudojamos naftos chemijos pramonėje, statyboje, energetikoje, laivų statyboje ir pramonės įrenginiuose. Jos naudojamos vamzdžiams ir vamzdeliams sujungti visoms minėtoms paskirtims.
2. Panašus produktas
(20)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir tam tikrų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, parduodamų nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje, ir tam tikrų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kuriuos Sąjungos pramonė parduoda Sąjungoje, pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės charakteristikos bei naudojimo paskirtys yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rusija
(21)
Kaip minėta 11 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Rusijos dempingas apskaičiuotas remiantis turima informacija, kaip paaiškinta toliau.
1.1. Normalioji vertė
(22)
Nebendradarbiaujant nė vienam eksportuojančiam Rusijos gamintojui Rusijos normalioji vertė apskaičiuota remiantis turima informacija.
(23)
Reikėtų priminti, kad skunde pateikta dempingo prima facie įrodymų, susijusių su nagrinėjamojo produkto importu iš Rusijos. Su šiais įrodymais susijęs skaičiavimas trūkstant išsamesnės informacijos pagrįstas apskaičiuota Rusijos normaliąja verte. Nepaisant to, siekdama nustatyti tikslesnę normaliąją vertę Komisija preliminariai nusprendė Rusijos normaliąją vertę nustatyti pagal informaciją, gautą tyrimo metu iš eksportuojančių Turkijos gamintojų, naudojančių Rusijos besiūlius plieno vamzdžius ir vamzdelius nagrinėjamojo produkto gamybai. Iš tiesų, žaliavų sąnaudos sudaro didžiąją dalį bendrų gamybos išlaidų, todėl šis metodas laikytas labiausiai pagrįstu Rusijos normaliajai vertei nustatyti pagal turimą informaciją.
(24)
Todėl Rusijos normalioji vertė apskaičiuota nustatant tų bendradarbiaujančių eksportuojančių Turkijos gamintojų, perkančių dalį žaliavų Rusijoje, svertinę vidutinę normaliąją vertę.
(25)
Svarbu paminėti, kad gauta normalioji vertė nustatyta tos rūšies produktui (alkūnėms), kurio importo apimtis buvo didžiausia, o ne visų rūšių nagrinėjamajam produktui, siekiant tinkamai palyginti su eksporto kaina (žr. tolesnes konstatuojamąsias dalis).
1.2. Eksporto kaina
(26)
Trūkstant išsamesnės informacijos apie kainas, importuoto Rusijos kilmės nagrinėjamojo produkto eksporto kaina nustatyta pagal Eurostato importo duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad pagal tam tikrus KN kodus deklaruojami įvairūs produktai, eksporto kaina nustatyta pasirinkus tik tos rūšies produkto (alkūnių), kurio importo apimtis buvo didžiausia ir laikyta tipiška visam nagrinėjamajam produktui, Eurostato duomenis. Todėl eksporto kaina pagrįsta KN kodu 7307 93 11.
(27)
Minėtus Eurostato importo duomenis reikėjo koreguoti atsižvelgiant į tai, kad tam tikruose importo iš Rusijos į Bulgariją, Estiją ir Lietuvą sandoriuose deklaracijos buvo neteisingos; labiausiai tikėtina, kad dėl neteisingai klasifikuoto produkto. Šie sandoriai nustatyti taikant importo statistinius duomenis, pateiktus duomenų bazėje pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį, ir vengiant taikyti iškreiptą eksporto kainą dempingui apskaičiuoti skaičiuojant eksporto kainą į juos neatsižvelgta.
1.3. Palyginimas
(28)
Dempingo skirtumas nustatytas palyginus Eurostato duomenimis pagrįstą eksporto kainą EXW sąlygomis su pirmiau nustatyta Rusijos normaliąja verte.
(29)
Siekiant nustatyti eksporto kainą EXW sąlygomis Eurostato duomenimis pagrįsta (ir koreguota, kad pašalinti pirmiau minėtus iškraipymus) CIF eksporto kaina buvo koreguota atsižvelgiant į transporto išlaidas. Šiuo tikslu taikytos skundo pateikėjo apskaičiuotos transporto išlaidos, nes jos laikytos pagrįstomis.
1.4. Dempingo skirtumas
(30)
Visos šalies dempingo skirtumas išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
(31)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikštas laikinasis CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą visos šalies dempingo skirtumas yra toks:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Visoms bendrovėms
23,8 %
2. Turkija
2.1. Normalioji vertė
(32)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija iš pradžių nustatė, ar kiekvieno iš trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendras panašaus produkto vidaus pardavimas yra tipiškas, t. y. ar bendras tokio pardavimo kiekis sudaro bent 5 proc. nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams.
(33)
Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamus rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(34)
Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies panašaus produkto, kurį eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima palyginti su nagrinėjamuoju produktu, parduodamu eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota apie 5 proc. viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kiekvienos iš trijų bendrovių atveju daugumos rūšių produkto vidaus pardavimas buvo tipiškas.
(35)
Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekvienos rūšies nagrinėjamas produktas, kurio tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį santykį.
(36)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 proc. viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.
(37)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 proc. viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.
(38)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad tam tikrų palyginamų rūšių produkto pelningai parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 proc. viso vidaus rinkoje parduoto kiekio, taigi, skaičiuojant normaliosios vertės vidutinę kainą buvo naudojamas visas vidaus rinkoje parduotas kiekis. Kitų rūšių produktų, kurie laikyti parduotais įprastomis prekybos sąlygomis, atveju naudoti tik pelningo pardavimo duomenys.
(39)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis. Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje parduodamas kiekis nebuvo tipiškas, reikėjo apskaičiuota normaliąją vertę. Vis trys nagrinėtos bendrovės pardavė tokių rūšių produktus eksportui į Sąjungą, nors ir nedidelius kiekius.
(40)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau - PBA) ir bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Tų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo netipiškas, tokio netipiško pardavimo svertinis vidutinis pelnas ir PBA išlaidos įprastomis prekybos sąlygomis naudoti normaliajai vertei apskaičiuoti.
2.2. Eksporto kaina
(41)
Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(42)
Vienos iš trijų bendradarbiaujančių Turkijos bendrovių eksporto į Sąjungą nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtis buvo labai nedidelė. Minėta bendrovė teigė, kad jie pageidautų daugiau eksportuoti į Sąjungą, bet negalėjo importuotojams pasiūlyti pakankamai žemų kainų ir prašė, kad tyrime būtų į tai atsižvelgta.
(43)
Tačiau, kalbant apie šios bendrovės dempingo skaičiavimą, remtasi nedidele pardavimo apimtimi. Iš tiesų nors bendrovės pardavimas į Sąjungą buvo nedidelės apimties, į jį negalima neatsižvelgti ir tai yra vienintelis pagrindas skaičiuojant individualų šios bendrovės dempingo skirtumą. Bet kokiu atveju bendrovės nesugebėjimas parduoti daugiau dėl tariamai aukštų jos kainų negali būti laikomas svarbiu veiksniu skaičiuojant šios bendrovės dempingą.
2.3. Palyginimas
(44)
Normalioji vertė ir eksporto kainos palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais. Konkrečiai koreguota atsižvelgiant į transporto ir draudimo išlaidas, įskaitant transportą eksportuojančioje šalyje, nuolaidas, komisinius, kredito išlaidas ir banko mokesčius.
2.4. Dempingo skirtumai
(45)
Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
a) Tiriamų bendrovių dempingo skirtumai
(46)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis individualus dempingo skirtumas vienam iš trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir bendrovės vidutinę svertinę nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainą.
(47)
Tačiau, kalbant apie kitus du bendradarbiaujančius Turkijos gamintojus, apskaičiavus jų dempingą nustatyta, kad bendrovės vykdė tikslinį dempingą tiek pasirinkto laikotarpio, tiek ir pasirinktų klientų ir regionų atžvilgiu. Iš tiesų nustatyta aiški jų eksporto kainų tendencija - skirtingiems pirkėjams, regionams ir skirtingu laikotarpiu taikomos kainos labai skyrėsi. Be to, palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą apskaičiuotas dempingas neatspindėjo viso dviejų minėtų gamintojų vykdomo dempingo masto.
(48)
Todėl siekiant atsižvelgti į visą dviejų minėtų gamintojų vykdomo dempingo mastą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį pagal svertinį vidurkį nustatyta normalioji vertė šių bendrovių atveju palyginta su visų individualių eksporto į Sąjungą sandorių kainomis.
b) Nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas dempingo skirtumas
(49)
Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Turkijos gamintojams nustatyti kitoms bendrovėms nustatytą dempingo skirtumą. Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas ganėtinai žemu (trijų bendradarbiaujančių Turkijos bendrovių eksporto apimtis sudarė mažiau nei 80 proc. viso Turkijos eksporto į Sąjungą per TL), kitoms bendrovėms nustatytas dempingo skirtumas nustatytas pagrįstu metodu, o gautas skirtumas buvo didesnis už didžiausią iš trims bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytų individualių skirtumų. Šis skirtumas nustatytas remiantis bendradarbiaujančio Turkijos gamintojo, kurio dempingo skirtumas buvo didžiausias iš visų trijų bendradarbiaujančių bendrovių, tipiškų rūšių produktų pardavimu.
(50)
Remiantis tuo kas išdėstyta, nustatyti tokie laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Visoms kitoms bendrovėms
16,7 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(51)
Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 22 gamintojai. Visi 22 Sąjungos gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
(52)
Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, trims atrinktiems Sąjungos gamintojams tenka maždaug 50 proc. viso panašaus produkto pardavimo Sąjungoje.
2. Sąjungos suvartojimas
(53)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, pagrįsta duomenimis, kuriuos atrinktos bendrovės pateikė klausimyno atsakymuose, skunde pateiktais skaičiavimais, susijusiais su kitais Sąjungos gamintojais, ir Eurostato pateiktais duomenimis apie importo apimtį.
(54)
Nuo 2008 m. iki TL Sąjungos suvartojimas labai sumažėjo - 40 proc. 2009 m. jis sumažėjo 44 proc., išliko tokio pat lygio 2010 m., o TL šiek tiek padidėjo - 4 procentiniais punktais.
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (tonomis)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeksas (2008 m. = 100)
100
56
56
60
3. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
3.1. Suvestinis nagrinėjamo importo poveikio vertinimas
(55)
Komisija nagrinėjo, ar Rusijos ir Turkijos nagrinėjamojo produkto importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.
(56)
Abiejų nagrinėjamųjų šalių atveju atliekant tyrimą nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo dempingo kainomis apimtis iš šių dviejų šalių nebuvo nežymi, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje.
(57)
Dėl importo iš Rusijos ir Turkijos bei panašaus produkto konkurencijos sąlygų atliekant tyrimą nustatyta, kad šių šalių gamintojai naudojasi tais pačiais pardavimo kanalais ir produktą parduoda tų pačių kategorijų pirkėjams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš šių abiejų šalių apimtis vertinant rinkos dalimi per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo.
(58)
Du bendradarbiaujantys Turkijos eksportuotojai teigė, kad šiuo atveju netinka bendrai vertinti importą iš Rusijos ir Turkijos, nes importo iš šių šalių apimtys ir kainos labai skiriasi.
(59)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad nors importo iš Turkijos apimtis išliko panaši, importo iš Rusijos apimtis didėja. Tačiau, atsižvelgiant į paklausos sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu, abiejų šalių importui tenkančios rinkos dalys didėja. Tuo pat metu jų kainodara nėra labai skirtinga, bent jau laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL (tikėtina, kad didelė vidutinė Rusijos importo kaina 2008 m. nustatyta dėl neteisingų duomenų), o vidutinės Rusijos kainos yra šiek tiek mažesnės, bet labai panašios į vidutines Turkijos kainas.
(60)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad laikytasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš Rusijos ir Turkijos turėtų būti nagrinėjamas bendrai.
3.2. Importo dempingo kainomis apimtis
(61)
Nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 46 proc. Konkrečiai, 2009 m. importas sumažėjo 31 proc. prieš staigų padidėjimą 2010 m. (89 procentiniais punktais), o TL šiek tiek sumažėjo - 12 procentinių punktų. TL importo dempingo kaina apimtis buvo 2 935 tonos.
2 lentelė
Importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (tonomis)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeksas (2008 m. = 100)
100
69
158
146
Rinkos dalis
2 %
3 %
6 %
5 %
Šaltinis. Eurostato duomenys
3.3. Importo dempingo kainomis rinkos dalis
(62)
Atitinkama importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo daugiau nei du kartus, padidėdama nuo 2 proc. iki 5 proc.
3.4. Kainos
a) Kainų raida
(63)
Toliau lentelėje pateikiama Eurostato nurodyta vidutinė importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina išliko iš esmės panaši - 1 961 EUR už toną, išskyrus 2010 m., kuomet ji sumažėjo 150 EUR.
3 lentelė
Vidutinės importo dempingo kainos
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vidutinės pardavimo kainos už toną
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeksas (2008 m. = 100)
100
99
91
100
Šaltinis. Eurostato duomenys
b) Priverstinis kainų mažinimas
(64)
Kainų palyginimas pagal rūšį buvo atliktas lyginant bendradarbiaujančių eksportuojančių Turkijos gamintojų pardavimo kainas ir Sąjungos gamintojų pardavimo kainas Sąjungoje. Atsižvelgiant į tai, kad Rusijos eksportuotojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, priverstinis kainų mažinimas apskaičiuotas taikant Eurostato nurodytas vidutines CIF kainas ir vidutines Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje kainas. Prireikus abiejų nagrinėjamųjų šalių duomenys koreguoti atsižvelgiant į prekybos lygį ir išlaidas po importo, įskaitant muitą (Rusijos atveju).
(65)
Palyginus nustatyta, kad per TL dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos net maždaug 30 proc.
4. Sąjungos pramonės padėtis
(66)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(67)
Kaip paaiškinta pirmiau, Komisija vykdė Sąjungos gamintojų atranką. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju - remiantis vertinimu, pagrįstu skunde pateiktais duomenimis;
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
4.1. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba
(68)
Sąjungos gamybos apimtis nuo 2008 m. iki TL sumažėjo 44 proc. Tiksliau 2009 m. ji sumažėjo 47 proc., 2010 m. - dar 2 procentiniais punktais, o TL šiek tiek padidėjo - 5 procentiniais punktais ir sudarė 53 653 tonas.
4 lentelė
Gamyba
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (tonomis)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeksas (2008 m. = 100)
100
53
51
56
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir skundas
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(69)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai išliko tokie patys ir sudarė 179 912 tonas.
5 lentelė
Gamybos pajėgumai ir jų panaudojimas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (tonomis)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeksas (2008 m. = 100)
100
100
100
100
Panaudojamų pajėgumų dalis
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
53
51
56
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir skundas
(70)
Pajėgumų naudojimas 2008 m. sudarė 53 proc., 2009 m. sumažėjo iki 28 proc., 2010 m. sumažėjo iki 27 proc., o TL šiek tiek padidėjo - iki 30 proc. Pajėgumų panaudojimo raida aiškiai atspindi gamybos tendenciją, nes pajėgumų apimtis nekito.
c) Pardavimo apimtis
(71)
Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 38 proc. 2009 m. pardavimas sumažėjo 45 proc., 2010 m. išliko tokio paties lygio ir TL šiek tiek padidėjo - 7 procentiniais punktais. Per TL Sąjungos pardavimas sudarė 42 379 tonas.
6 lentelė
Sąjungos pardavimas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (tonomis)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeksas (2008 m. = 100)
100
55
55
62
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir skundas
d) Rinkos dalis
(72)
Sąjungos gamintojams tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nekito ir TL netgi padidėjo iki 72 proc. Padidėjusi rinkos dalis atspindi tai, kad tuo laikotarpiu Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sumažėjo šiek tiek mažiau nei vartojimas.
7 lentelė
Sąjungos gamintojų rinkos dalis
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Rinkos dalis
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
97
98
103
Šaltinis. Atsakymai į klausimyno klausimus, skundas ir Eurostatas
e) Augimas
(73)
Atsižvelgiant į tai, kad nuo 2008 m. iki TL vartojimas sumažėjo 40 proc., daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos padidėjimu.
f) Užimtumas
(74)
Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2008 m. iki TL sumažėjo 18 proc. Tiksliau įdarbintų žmonių skaičius sumažėjo nuo 982 (2008 m.) iki 824 (2009 m.) arba 16 proc. ir buvo labai panašus 2010 m., o TL dar labiau sumažėjo iki 801.
8 lentelė
Užimtumas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (asmenų sk.)
982
824
833
801
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
85
82
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir skundas
g) Našumas
(75)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, sumažėjo 31 proc. Šis sumažėjimas atspindi tai, kad gamyba mažėjo sparčiau nei užimtumas.
9 lentelė
Našumas
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (tonomis darbuotojui)
194
121
115
134
Indeksas (2008 m. = 100)
100
63
60
69
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir skundas
h) Pardavimo kainos
(76)
Vidutinės metinės Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo daugiau nei 10 proc. Konkrečiau, vidutinės kainos iš pradžių padidėjo 2009 m. maždaug 12 proc., o 2010 m. staiga sumažėjo 23 procentiniais punktais ir TL išliko tokio pat lygio. TL vidutinė Sąjungos gamintojų kaina buvo 3 096 EUR už toną.
10 lentelė
Vidutinės Sąjungos gamintojų kainos
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (EUR už toną)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeksas (2008 m. = 100)
100
112
89
89
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir skundas
(77)
Kaip minėta, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo dempingo kainomis iš Rusijos ir Turkijos.
i) Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(78)
Atsižvelgiant į importo iš Rusijos ir Turkijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. Svarbu priminti, kad, kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo priemonės taikomos aštuonioms šalims. Kadangi per šio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo ir ji patyrė nuostolių, negalima nustatyti, kad pramonė faktiškai atsigavo po buvusio dempingo, todėl manoma, kad Sąjungos gamyba dėl žalingo bet kokio importo dempingo kainomis į Sąjungos rinką poveikio yra pažeidžiama.
4.2. Mikroekonominiai rodikliai
a) Atsargos
(79)
Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2008 m. iki TL sumažėjo 18 proc. Tiksliau, 2009 m. atsargos šiek tiek padidėjo - 2 proc., 2010 m. sumažėjo 13 procentinių punktų, o per TL - dar 7 procentiniais punktais. TL atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos sudarė 5 338 tonas.
11 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargos
Atrinktos bendrovės
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (tonomis)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeksas (2008 m. = 100)
100
102
89
82
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
b) Darbo užmokestis
(80)
Metinės darbo išlaidos nuo 2008 m. iki TL sumažėjo 10 proc. Konkrečiau, darbo išlaidos labai sumažėjo 2009 m. - beveik 20 proc. (tai atitiko užimtumo sumažėjimą), o 2010 m. padidėjo 4 procentiniais punktais ir TL dar 5 procentiniais punktais.
12 lentelė
Metinės darbo išlaidos
Atrinktos bendrovės
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
85
90
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
c) Pelningumas ir investicijų grąža
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, sumažėjo nuo įprasto pelno lygio iki didelių nuostolių. Konkrečiau, pelno lygis sumažėjo nuo 9,6 proc. 2008 m. iki - 1,2 proc. 2009 m. ir toliau mažėjo 2010 m., iki - 7,8 proc. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo ir nuostoliai siekė - 7,0 proc.
13 lentelė
Pelningumas ir investicijų grąža
Atrinktos bendrovės
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos pardavimo pelningumas
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
-12
-81
-73
Investicijų grąža
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
-7
-39
-44
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(82)
Iš esmės, investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas.
d) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(83)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2008 m. buvo teigiamas, t. y. 9,3 mln. EUR. 2009 m. jis šiek tiek padidėjo iki 9,8 mln. EUR, bet 2010 m. sumažėjo iki 1,5 mln. EUR, o TL smuko iki - 4,6 EUR.
(84)
Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.
14 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
Atrinktos bendrovės
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeksas (2008 m. = 100)
100
106
16
-50
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
e) Investicijos
(85)
Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolatos mažėjo. Didžiausias nuosmukis patirtas 2009 m., kuomet investicijos sumažėjo 32 proc., 2010 m. - 25 procentiniais punktais, o per TL - dar 8 procentiniais punktais. Iš viso metinės investicijos sumažėjo nuo 8,3 mln. EUR 2008 m. iki 2,9 mln. EUR per TL.
15 lentelė
Grynosios investicijos
Atrinktos bendrovės
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vienetai (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeksas (2008 m. = 100)
100
68
43
35
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
5. Išvada dėl žalos
(86)
Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Tai sutapo su paklausos sumažėjimu Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo. Pajėgumų panaudojimas sumažėjo nuo pakankamai žemo 53 proc. lygio 2008 m. iki 30 proc. per TL. Užimtumas taip pat sumažėjo 18 proc.
(87)
Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Kainų, pelningumo ir investicijų grąžos raidos tendencijos buvo labai neigiamos - pastebimas sumažėjimas nuo įprasto lygio 2008 m. iki didelių nuostolių per TL. Grynųjų pinigų srautas taip pat gerokai sumažėjo.
(88)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(89)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(90)
Nuo 2008 m. iki TL nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis išaugo 46 proc., o rinka sumažėjo 40 proc., todėl Sąjungos rinkos dalis išaugo nuo 2 proc. iki 5 proc.
(91)
Nagrinėjamojo produkto importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su visų Sąjungos pramonės žalos rodiklių, išskyrus rinkos dalį, prastėjimo tendencija. Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungoje sumažėjo 38 proc., o jos pardavimo kainos dėl importo dempingo kaina Sąjungos rinkoje daromo spaudimo kainoms sumažėjo 11 proc.
(92)
Kadangi kainos buvo smarkiai priverstinai mažinamos, Sąjungos pramonei nepavyko perkelti padidėjusių gamybos sąnaudų, todėl pelningumo lygis per TL mažėjo ir buvo neigiamas.
(93)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad dėl importo žemomis dempingo kainomis iš Rusijos ir Turkijos Sąjungos pramonei daroma materialinė žala.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(94)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant šalis, kurioms taikomos antidempingo priemonės, apimtys buvo didelės. Bendra importo iš kitų nei Rusija ir Turkija šalių rinkos dalis nuo 2008 m. iki TL sumažėjo nuo 28 proc. iki 23 proc.
(95)
Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės ir kitų trečiųjų šalių importo apimties, kainų ir rinkos dalies raida; visi rodikliai pagrįsti Eurostato duomenimis.
16 lentelė
Importas iš kitų šalių
Šalis
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Šalys, kurioms taikomos antidempingo priemonės
Apimtis (tonomis)
20 614
13 286
9 721
9 784
Rinkos dalis (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Kitos trečiosios šalys
Apimtis (tonomis)
6 705
2 844
4 093
3 608
Rinkos dalis (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Vidutinė kaina (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Iš viso: visos trečiosios šalys, išskyrus Rusiją ir Turkiją
Apimtis (tonomis)
27 319
16 131
13 814
13 392
Rinkos dalis (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, importas iš aštuonių šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, toliau skverbėsi į Sąjungos rinką, nors jo rinkos dalis sumažėjo nuo 21 proc. 2008 m. iki 17 proc. per TL. Vidutinės šio importo kainos įprastai yra mažesnės už importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainas. Savaime suprantama, kad minėtoje lentelėje pateikti Eurostato duomenys atitinka vidutines CIF kainas prieš taikant muitus. Tačiau net ir atsižvelgiant į antidempingo muitą, tokio importo kainos išlieka mažos ir palygintinos su importo iš Rusijos ir Turkijos kainomis bei yra gerokai mažesnės už vidutines Sąjungos gamintojų kainas.
(97)
Tačiau pripažįstama, kad tiriamasis produktas yra daugelio skirtingų rūšių ir bendras vidutinių kainų palyginimas gali būti netinkamas rodiklis. Tuo pat metu laikoma, kad šiuo metu taikomos antidempingo priemonės pašalina tokio importo žalingą poveikį.
(98)
Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad importo iš šalių, kurioms taikomos priemonės, rinkos dalis mažėja, daroma preliminari išvada, kad bet koks neigiamas tokio importo mažomis kainomis poveikis nėra toks, kad būtų nutraukiamas importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
(99)
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo - nuo 7 proc. 2008 m. iki 6 proc. per TL. Vidutinės šio importo kainos iš esmės yra didesnės už importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainas, bet šiek tiek mažesnės už vidutines Sąjungos gamintojų kainas.
(100)
Net jei bendrų vidutinių kainų palyginimas negali būti laikomas reikšmingu rodikliu dėl produkto rūšių įvairovės, atsižvelgiant į tai, kad toks importas mažėja, daroma preliminari išvada, kad bet koks neigiamas tokio importo mažomis kainomis poveikis nėra toks, kad būtų nutraukiamas importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
3.2. Rinkos sumažėjimo ir ekonomikos krizės poveikis
(101)
Labai tikėtina, kad 2008-2009 m. finansų ir ekonomikos krizė buvo sumažėjusios jungiamųjų detalių paklausos priežastis. 2008-2009 m. laikotarpiu suvartojimas sumažėjo daugiau nei 40 proc. ir nagrinėjamuoju laikotarpiu tebeišliko tokio žemo lygio (nors per TL šiek tiek padidėjo). Atsižvelgiant į tai, kad pastovios išlaidos sudaro maždaug 40 proc. Sąjungos gamintojų gamybos išlaidų, dėl sumažėjusios paklausos, pardavimo ir našumo vieneto gamybos išlaidos gerokai padidėjo. Akivaizdu, kad tai darė reikšmingą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui.
(102)
Nors pripažįstama, kad sumažėjęs našumas galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės padėčiai, ypač 2009 m. (kuomet nustatytas mažėjimas), galima pagrįstai tikėtis, kad Sąjungos pramonė galėtų padidinti savo kainas bent jau vidutinės trukmės arba ilgu laikotarpiu ir perkelti išlaidų padidėjimą kitiems metams. Tačiau, kaip akivaizdu iš mažėjančių Sąjungos kainų, tai neįvyko, ir laikoma, kad tai nebuvo įmanoma dėl didelio priverstinio kainų mažinimo dėl importo dempingo kaina.
(103)
Atsižvelgiant į minėtas aplinkybes daroma preliminari išvada, kad bet koks neigiamas paklausos sumažėjimo poveikis nėra toks, kad būtų nutraukiamas importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(104)
Daroma išvada, kad importas dempingo kaina iš Rusijos ir Turkijos buvo Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastis.
(105)
Buvo išnagrinėti ir kiti veiksniai, galėję padaryti žalą Sąjungos pramonei. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad importas iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant iš šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, ir paklausos sumažėjimas taip pat galėjo daryti žalą, bet nenutraukė priežastinio ryšio.
(106)
Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(107)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių asmenų interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
1. Sąjungos pramonės interesai
(108)
Tikimasi, kad nustačius priemones nebemažės Sąjungos pramonės kainos, sumažės nuostoliai, pradės didėti pardavimo kainos ir dėl to žymiai pagerės Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
(109)
Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, labiausiai tikėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų. Tokiu atveju Sąjungos pramonė tikriausiai netektų rinkos dalies, nes nebepajėgtų prisitaikyti prie importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina nustatytų rinkos kainų. Sąjungoje tikriausiai būtų nepagrįstai mažinamos sąnaudos ir uždaromos gamyklos, dėl to gerokai sumažėtų užimtumas.
(110)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus veiksnius, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(111)
Kaip nurodyta pirmiau, tik du nesusiję importuotojai visapusiškai bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus. Tik nedidelė šių dviejų importuotojų apyvartos dalis buvo susijusi su nagrinėjamojo produkto perpardavimu. Todėl tikėtina, kad priemonių poveikis bus nedidelis.
3. Naudotojų interesai
(112)
Atliekant šie tyrimą bendradarbiavo keturi naudotojai, jie pateikė klausimyno atsakymus. Nė vienas iš jų neimportuoja nagrinėjamojo produkto iš nagrinėjamųjų šalių ir visi nurodė, kad jei priemonės būtų nustatytos, jų poveikis nebūtų reikšmingas.
(113)
Atsižvelgiant į tai, kad apie save nepranešė nė vienas naudotojas, importuojantis iš nagrinėjamųjų šalių, bei negavus priešingos informacijos galima daryti preliminarią išvadą, kad priemonių poveikis naudotojų pramonės pelningumui ir ekonominei padėčiai būtų gana ribotas.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(114)
Galima daryti išvadą, kad iš Rusijos ir Turkijos dempingo kaina importuojamam nagrinėjamajam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei būtų suteikta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo apimtį, kainas ir pelną. Tam tikriems importuotojams gali būti padarytas neigiamas poveikis dėl padidėjusių sąnaudų, tačiau jis būtų nedidelis.
(115)
Du bendradarbiaujantys Turkijos eksportuotojai teigė, kad nustačius priemones Turkijai, kurios eksporto apimtis nedidelė, visa Sąjungos rinka atitektų keliems gamintojams ir būtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai rinkoje.
(116)
Šiuo atžvilgiu pastebima, kad paprastai antidempingo muitas nėra skirtas importui iš tiriamųjų šalių riboti arba prekybos srautams blokuoti. Priemonėmis siekiama skirtingiems rinkos dalyviams sudaryti vienodas sąlygas. Tuo pačiu pažymima, kad Sąjungos rinkoje yra daugiau nei 20 Europos gamintojų ir daug importuojama iš kitų trečiųjų šalių. Todėl visos pastabos dėl Sąjungos rinkos konkurencingumo nėra pagrįstos.
(117)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(118)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones tam, kad būtų sustabdyta tolesnė žala, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina.
1. Žalos pašalinimo lygis
(119)
Importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų dempingui pašalinti, neviršijant nustatyto importu dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytos žalos lygio. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.
(120)
Atsižvelgiant į tai, kad nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumai visais atvejais yra didesni už atitinkamus dempingo skirtumus ir į tai, kad per TL Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, bet koks apskaičiuotas žalos pašalinimo lygis per se visuomet būtų dar didesnis. Todėl laikyta, kad nebūtina tiksliai apskaičiuoti žalos lygių.
2. Laikinosios priemonės
(121)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažesnio lygio iš nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai dempingo skirtumas.
(122)
Rusijos atveju, nebendradarbiaujant eksportuojantiems Rusijos gamintojams, apskaičiuotas visos šalies dempingo skirtumas, kaip nurodyta 21-31 konstatuojamosiose dalyse.
(123)
Dėl Turkijos, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas santykinai žemu, visoms kitoms bendrovėms nustatytas dempingo skirtumas nustatytas pagrįstu metodu, o gautas skirtumas buvo didesnis už didžiausią iš trims bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytų individualių skirtumų, kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje.
(124)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos tokios muito normos:
Šalis
Bendrovė
Laikinasis antidempingo muitas
Rusija
Visoms bendrovėms
23,8 %
Turkija
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Visoms kitoms bendrovėms
16,7 %
(125)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muitų normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) išimtinai taikomos importuojamiems nagrinėjamųjų šalių kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(126)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus (kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui) susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(127)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(128)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Laikinasis antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Rusija
Visoms bendrovėms
23,8 %
-
Turkija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambulas
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambulas
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Stambulas
12,1 %
B297
Visoms kitoms bendrovėms
16,7 %
B999
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 30 d.