РЕШЕНИЕ № 243/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“.
(2)
Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната.
(3)
Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите.
(4)
Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение.
(5)
Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра.
(6)
Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики.
(7)
Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар.
(8)
Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза - на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации.
(9)
Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза.
(10)
Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза.
(11)
Програмата също следва да вземе предвид Решение № 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза.
(12)
Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги.
(13)
Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането.
(14)
Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър - като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия - следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги.
(15)
Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите).
(16)
Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър.
(17)
Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения.
(18)
На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция.
(19)
В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза.
(20)
По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес.
(21)
Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза - способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(22)
Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи.
(23)
800-мегахерцовата честотна лента (790-862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие.
(24)
Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор.
(25)
Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели.
(26)
Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни.
(27)
С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни.
(28)
Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем.
(29)
Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност.
(30)
В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони.
(31)
Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка № 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz - 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване.
(32)
Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години.
(33)
Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите.
(34)
Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
(35)
Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза.
(36)
За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение.
(37)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15).
(38)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(39)
Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия.
(40)
При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16),
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Цел и обхват
1. С настоящото решение се създава многогодишна програма за политика в областта на радиочестотния спектър за стратегическото планиране и хармонизирането на използването на спектъра с цел гарантиране на функционирането на вътрешния пазар в областите на политика на Съюза, които включват използването на радиочестотен спектър, например електронните съобщения, научноизследователската дейност, технологичното развитие и космическото пространство, транспорта, енергетиката и аудио-визуалните политики.
Настоящото решение не засяга достатъчната наличност на радиочестотен спектър за други области на политика на Съюза, например гражданска защита и помощ при бедствия и общата политика за сигурност и отбрана.
2. Настоящото решение не засяга действащото право на Съюза, по-специално директиви 1999/5/ЕО, 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО, и Решение 676/2002/ЕО - при условията на член 6 от настоящото решение, както и мерките, предприети на национално равнище в съответствие с правото на Съюза
3. Настоящото решение не засяга мерките, предприети на национално равнище в пълно съответствие с правото на Съюза за постигане на цели от общ интерес, и по-специално тези, свързани с регулирането на съдържанието и с аудио-визуалната политика.
Настоящото решение не засяга правото на държавите-членки да организират и използват своя радиочестотен спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. Когато настоящото решение или мерките, приети въз основа на него по отношение на честотните ленти, посочени в член 6, се отнасят за радиочестотен спектър, който се използва от дадена държава-членка изключително и пряко за целите на нейната обществена сигурност или отбрана, държавата-членка може да продължи да използва в необходимата степен тази радиочестотна лента за целите на обществената сигурност и отбраната, докато системите, съществуващи във въпросната радиочестотна лента към датата на влизане в сила на настоящото решение или съответно на мярка, приета въз основа на него, не излязат от експлоатация. Съответната държава-членка уведомява надлежно Комисията за своето решение.
Член 2
Общи регулаторни принципи
1. Държавите-членки си сътрудничат помежду си и с Комисията по прозрачен начин с цел гарантиране на последователното прилагане на следните общи регулаторни принципи на територията на Съюза:
a)
прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии;
б)
стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция;
в)
насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни;
г)
определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета;
д)
насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно.
2. За електронните съобщения в допълнение към общите регулаторни принципи, определени в параграф 1 от настоящия член, се прилагат следните конкретни принципи в съответствие с членове 8а, 9, 9а и 9б от Директива 2002/21/ЕО и с Решение № 676/2002/ЕО:
a)
прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти;
б)
насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите;
в)
улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата.
Член 3
Цели на политиката
С цел съсредоточаване върху приоритетите на настоящото решение държавите-членки и Комисията си сътрудничат за подпомагане и постигане на следните цели на политиката:
a)
насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра;
б)
стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър;
в)
преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет;
г)
създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги;
д)
осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп;
е)
насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз;
ж)
улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО;
з)
насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО;
и)
поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията;
й)
намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност;
к)
избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти;
л)
насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент;
м)
намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения.
Член 4
Повишена ефективност и гъвкавост
1. Държавите-членки, в сътрудничество с Комисията и по целесъобразност, насърчават колективното използване на радиочестотния спектър, както и споделеното му използване.
Държавите-членки също стимулират разработването на съществуващи и нови технологии, например при „мислещото радио“, включително използващите „свободно радиочестотно пространство“.
2. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за повишаване на гъвкавостта при използването на радиочестотния сектор с цел да се насърчават иновациите и инвестициите посредством възможността за използване на нови технологии и посредством прехвърлянето или отдаването под наем на права за ползване на спектъра.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за насърчаване на разработването и хармонизирането на стандарти за оборудване, което използва радиочестоти, и крайни далекосъобщителни устройства, както и за електрическо и електронно оборудване и мрежи, основани, когато е необходимо, на мандатите за стандартизация, предоставени от Комисията на съответните органи по стандартизация. Специално внимание се отделя и на стандартите за оборудване, което се използва от лица с увреждания.
4. Държавите-членки насърчават научноизследователската и развойната дейност в областта на новите технологии, като когнитивни технологии и база данни за позициониране.
5. Държавите-членки въвеждат, когато е целесъобразно, критерии и процедури за подбор за предоставяне на права за използване на радиочестотния спектър, които насърчават конкуренцията, инвестициите и ефикасното използване на радиочестотния спектър като обществено благо, като насърчават едновременното съществуване на нови и вече съществуващи услуги и устройства. Държавите-членки насърчават текущото ефикасно използване на радиочестотния спектър за мрежи, устройства и приложения.
6. Когато е необходимо, с цел гарантиране на ефективното използване на правата за ползване на радиочестотния спектър и избягване на презапасяването с радиочестотен спектър, държавите-членки могат да разгледат възможността за предприемане на подходящи мерки, например имуществени санкции, инструменти под формата на облекчения на таксите или отнемане на права. Тези мерки се установяват и прилагат по прозрачен, недискриминационен и пропорционален начин.
7. По отношение на електронните съобщителни услуги в срок до 1 януари 2013 г. държавите-членки приемат подходящи мерки за разпределяне и даване на разрешения за развитието на широколентови услуги в съответствие с Директива 2002/20/ЕО с цел да се постигне възможно най-голям капацитет и най-висока скорост на широколентовия достъп.
8. С цел избягване на евентуална разпокъсаност на вътрешния пазар поради различни критерии и процедури за подбор за хармонизиран спектър, разпределен за електронни съобщителни услуги и с възможност за търговия във всички държави-членки съгласно член 9б от Директива 2002/21/ЕО, Комисията, в сътрудничество с държавите-членки и в съответствие с принципа на субсидиарност, улеснява определянето и споделянето на най-добри практики по отношение на условията и процедурите за разрешения и насърчава обмена на информация за такъв спектър, за да повиши съгласуваността в целия Съюз, постигната в съответствие с принципите за неутралност по отношение на технологиите и услугите.
Член 5
Конкуренция
1. Държавите-членки насърчават ефективната конкуренция и избягват нарушаване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар за електронните съобщителни услуги в съответствие с директиви 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО.
Те също вземат предвид въпросите, свързани с конкуренцията, при предоставяне на права за ползване на радиочестотния спектър за ползватели на частни електронни съобщителни мрежи.
2. За целите на параграф 1, първа алинея и без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция и приетите от държавите-членки мерки за постигане на цели от общ интерес в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО, държавите-членки могат да приемат, inter alia, мерки, с които:
a)
ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган;
б)
запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници;
в)
отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти;
г)
забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията - национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията;
д)
изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти.
3. В случай че държавите-членки желаят да приемат която и да било от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, те действат в съответствие с процедурите за налагане или промяна на условията относно правата за ползване на радиочестотния спектър, предвидени в Директива 2002/20/ЕО.
4. Държавите-членки гарантират, че процедурите за разрешение и подбор по отношение на електронните съобщителни услуги насърчават ефективна конкуренция в полза на гражданите, потребителите и предприятията на Съюза.
Член 6
Нужди от радиочестотен спектър за безжични широколентови съобщения
1. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че в рамките на Съюза е налице достатъчен радиочестотен спектър за целите на покритие и капацитет, с цел да се даде възможност на Съюза да разполага с широколентов достъп с най-високата скорост в света, като по този начин се осигури възможност безжичните приложения и водещата позиция на Европа в областта на новите услуги да допринасят ефективно за икономическия растеж и за постигане на целта всички граждани да имат широколентов достъп със скорост поне 30 Mbps до 2020 г.
2. С цел да насърчават предоставянето на по-широк достъп до безжични широколентови услуги в полза на гражданите и потребителите в Съюза, държавите-членки осигуряват наличност на честотните ленти, обхванати от решения 2008/411/ЕО (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ЕО (2,5-2,69 GHz) и 2009/766/ЕО (900-1 800 MHz), съгласно реда и условията, описани в тези решения. Съобразно търсенето на пазара държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения до 31 декември 2012 г., без да се засяга съществуващото разпространение на услуги и при условия, които позволяват на потребителите лесен достъп до безжични широколентови услуги.
3. Държавите-членки насърчават текущото надграждане от страна на доставчиците на електронни съобщения на техните мрежи до последните, най-ефикасни технологии, така че те да създават свои собствени дивиденти от спектъра в съответствие с принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите.
4. До 1 януари 2013 г. държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения с цел да се позволи използването на 800-мегахерцовата честотна лента за електронни съобщителни услуги. Комисията предоставя конкретни дерогации до 31 декември 2015 г. за държавите-членки, в които изключителни национални или местни условия или проблеми с трансграничната координация на радиочестотите биха попречили на достъпността на тази честотна лента, в отговор на надлежно обосновано заявление от заинтересованата държава-членка.
Ако обосновани проблеми с трансграничната координация на радиочестотите на една държава-членка с една или повече държави, включително държави кандидатки или присъединяващи се държави, продължат след 31 декември 2015 г. и възпрепятстват достъпността на 800-мегахерцовата честотна лента, Комисията разрешава изключителни дерогации на годишна основа до преодоляването на тези проблеми.
Държавите-членки, на които са предоставени дерогации в съответствие с първа или втора алинея, гарантират, че използването на 800-мегахерцовата честотна лента не възпрепятства достъпността на тази лента за електронни съобщителни услуги, различни от радиоразпръскване в съседни държави-членки.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проблемите с координирането на радиочестотния спектър в Република Кипър, които произтичат от факта, че правителството на Кипър е възпрепятствано да осъществява ефективен контрол върху част от своята територия.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията непрекъснато наблюдават потребностите от капацитет за безжичните широколентови услуги. Въз основа на резултатите от анализа, посочен в член 9, параграф 4, Комисията прави оценка и докладва пред Европейския парламент и на Съвета до1 януари 2015 г. дали съществува необходимост от действия за хармонизиране на допълнителни радиочестотни ленти.
Държавите-членки могат, по целесъобразност и в съответствие с правото на Съюза, да гарантират, че преките разходи за миграция или преразпределяне на използването на спектъра се компенсират по подходящ начин в съответствие с националното право.
6. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията насърчават достъпа до широколентови услуги, използващи 800-мегахерцовата честотна лента в отдалечени и слабонаселени райони, където е целесъобразно. При това държавите-членки разглеждат начини и предприемат по целесъобразност технически и регулаторни мерки, за да гарантират, че освобождаването на 800-мегахерцовата честотна лента не засяга по неблагоприятен начин потребителите на услугите по подготовка на програми и специални прояви.
7. Комисията в сътрудничество с държавите-членки оценява обосновката и осъществимостта на разширяването на разпределянето на нелицензиран радиочестотен спектър за системи за безжичен достъп, включително местни радиомрежи.
8. Държавите-членки позволяват прехвърлянето или отдаването под наем на права на ползване на радиочестотен спектър в хармонизираните честотни ленти 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz и 3,4-3,8 GHz.
9. За да се гарантира достъп на всички граждани до модерни цифрови услуги, включително широколентови, и по-специално в отдалечени и слабонаселени райони, държавите-членки и Комисията могат да проучат наличността на достатъчно радиочестотен спектър за предоставянето на широколентови спътникови услуги, даващи възможност за достъп до Интернет.
10. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията проучват възможността за разширяване на достъпността и използването на вътрешни базови станции („picocells“ и „femtocells“). Те отчитат изцяло потенциала на тези клетъчни базови станции и на споделеното и освободеното от лиценз ползване на радиочестотния спектър за поставяне на основата за безжични решетъчни („mesh“) мрежи, които могат да играят ключова роля за преодоляването на цифровото разделение.
Член 7
Нужди от радиочестотен спектър за други политики в областта на безжичните съобщения
С цел да подкрепят по-нататъшното развитие на иновативни аудио-визуални медии и други услуги за гражданите на Съюза, като отчитат икономическите и социалните ползи от единния цифров пазар, държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират наличието на достатъчно радиочестотен спектър за спътниково и наземно предоставяне на подобни услуги, ако тази нужда е ясно обоснована.
Член 8
Нужди от радиочестотен спектър за други специфични политики на Съюза
1. Държавите-членки и Комисията осигуряват наличие на радиочестотен спектър и защитават радиочестотите, необходими за наблюдение на земната атмосфера и повърхност, като позволяват разработването и експлоатацията на космически приложения и подобряват транспортните системи, по-специално за глобалната гражданска навигационна спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (17), за Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) (18), както и за интелигентни системи за безопасност на транспорта и за управление на транспорта.
2. Комисията в сътрудничество с държавите-членки провежда проучвания относно спестяване на енергия при използването на радиочестотния спектър, за да се направи принос към нисковъглеродната политика, и разглежда предоставянето на радиочестотен спектър за безжични технологии с потенциал за подобряване на енергоспестяването и ефикасността на други разпределителни мрежи, като водоснабдяване, включително интелигентни енергоразпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи.
3. Комисията в сътрудничество с държавите-членки се стреми да гарантира наличието на достатъчен радиочестотен спектър при хармонизирани условия за подпомагане на разработването на услуги за безопасност и свободното разпространение на съответни устройства, както и разработването на иновативни оперативно съвместими решения за обществена безопасност и защита, гражданска защита и оказване на помощ при бедствия.
4. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат с научната и академичната общност, за да установят множество изследователски и развойни инициативи и иновативни приложения, които могат да имат значително социално-икономическо въздействие и/или потенциал за инвестиции, и да разгледат нуждите от радиочестотен спектър на подобни приложения, и където е необходимо, да разгледат разпределянето на достатъчно радиочестотен спектър за такива приложения при хармонизирани технически условия и при най-облекчена административна тежест.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират необходимите честотни ленти за подготовка на програми и специални прояви в съответствие с целите на Съюза за подобряване на интеграцията на вътрешния пазар и достъпа до култура.
6. Държавите-членки и Комисията се стремят да гарантират наличието на радиочестотен спектър за радиочестотна идентификация (RFID) и други технологии за безжични съобщения в „Интернет на предметите“ и си сътрудничат за насърчаване на разработването на стандарти и хармонизирането по отношение на разпределението на радиочестотен спектър за съобщения, свързани с технологията „Интернет на предметите“, във всички държави-членки.
Член 9
Опис
1. Създава се опис на текущото използване на спектъра както за търговски, така и за публични цели.
Целите на описа са:
a)
да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена;
б)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди;
в)
да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели;
г)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели.
2. За целите на осигуряването на еднакво прилагане на параграф 1 от настоящия член, като отчита в максимална степен вижданията на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, Комисията приема актове за изпълнение до 1 юли 2013 г.:
a)
разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение № 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация;
б)
разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 13, параграф 2.
3. Комисията администрира посочения в параграф 1 опис в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2.
4. Комисията извършва анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, буква б). Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно резултатите от този анализ.
Член 10
Международни преговори
1. При международни преговори по въпроси, свързани с радиочестотния спектър, се прилагат следните принципи:
a)
ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза;
б)
ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество.
За целите на прилагането на буква б) от първа алинея Съюзът и държавите-членки си сътрудничат в съответствие с принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
2. При поискване Съюзът подпомага държавите-членки с правна, политическа и техническа подкрепа за решаване на въпроси, свързани с координирането на радиочестотния спектър със съседни на Съюза държави, включително държави кандидатки и присъединяващите се държави, така че съответните държави-членки да могат да спазват своите задължения съгласно правото на Съюза. При предоставянето на такава помощ Съюзът използва всички свои правни и политически правомощия, за да насърчава изпълнението на политиките на Съюза.
Съюзът също така подкрепя усилията на трети държави за въвеждане на управление на спектъра, съвместимо с това на Съюза, с цел защита на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
3. При двустранни или многостранни преговори с трети държави държавите-членки са обвързани със своите задължения съгласно правото на Съюза. При подписване или приемане по друг начин на всякакви международни задължения, свързани с радиочестотния спектър, държавите-членки придружават своя подпис или друг акт на приемане със съвместна декларация, с която посочват, че те ще изпълняват съответните международни споразумения или ангажименти в съответствие със своите задължения съгласно Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 11
Сътрудничество между различни органи
1. Комисията и държавите-членки си сътрудничат за подобряване на съществуващата институционална среда с цел насърчаване на координацията на управлението на радиочестотния спектър на равнището на Съюза, включително по въпроси, пряко засягащи две или повече държави-членки, с оглед развиване на вътрешния пазар и осигуряване на цялостно постигане на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
2. Комисията и държавите-членки насърчават тясното сътрудничество между органите по стандартизация, CEPT, Съвместния изследователски център на Комисията и всички заинтересовани страни по технически въпроси за насърчаване на ефикасното използване на радиочестотния спектър. За тази цел те поддържат тясна връзка между управлението на радиочестотния спектър и стандартизацията с цел подобряване на вътрешния пазар.
Член 12
Обществени консултации
Когато е целесъобразно, Комисията организира обществени консултации за събиране на мненията на всички заинтересовани страни, както и мненията на обществеността като цяло относно използването на радиочестотния спектър в Съюза.
Член 13
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет по радиочестотния спектър, създаден с Решение № 676/2002/ЕО. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 14
Спазване на насоките и целите на политиката
Държавите-членки прилагат насоките и цели на политиката, предвидени в настоящото решение, до 1 юли 2015 г., освен ако в него не е посочено друго.
Член 15
Докладване и преглед
До 10 април 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета относно разработените дейности и приетите мерки съгласно настоящото решение.
Държавите-членки предоставят на Комисията цялата информация, необходима за преглед на прилагането на настоящото решение.
До 31 декември 2015 г. Комисията извършва преглед на прилагането на настоящото решение.
Член 16
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 17
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 243/2012/ES
2012 m. kovo 14 d.
kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
remiantis 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva) (3), Komisija gali teikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais nustatomos daugiametės radijo spektro politikos programos. Tos programos turėtų nustatyti naudojimosi radijo spektru strateginio planavimo ir derinimo pagal direktyvas, taikomas elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, politikos kryptis ir tikslus. Tos politikos kryptys ir tikslai turėtų būti susiję su radijo spektro, kurio reikia vidaus rinkai sukurti ir veikti, prieinamumu ir veiksmingu naudojimu. Radijo spektro politikos programa (toliau - programa) turėtų būti siekiama tikslų ir remiami pagrindiniai veiksmai, išdėstyti 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate dėl strategijos „Europa 2020“ ir 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikate dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės, ir ji yra vienas iš 50 prioritetinių veiksmų, išvardytų 2010 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikate „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“;
(2)
šiuo sprendimu neturėtų būti daromas poveikis galiojančiai Sąjungos teisei, visų pirma 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos Direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų Direktyva) (6), Direktyvai 2002/21/EB, taip pat 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimui Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (7). Šiuo sprendimu taip pat neturėtų būti daromas poveikis pagal Sąjungos teisę nacionaliniu lygmeniu taikomoms priemonėms, kuriomis siekiama bendro intereso tikslų, ypač tikslų, susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine politika; neturėtų būti daromas poveikis valstybių narių teisei tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo bei gynybos tikslais;
(3)
radijo spektras yra labai svarbus viešasis išteklius, naudojamas ypač svarbiuose sektoriuose ir paslaugose, įskaitant judrųjį, belaidį plačiajuostį ir palydovinį ryšį, televizijos ir radijo transliavimą, transportą, radiolokaciją, taip pat tokias taikymo sritis kaip signalizacija, nuotolinis valdymas, klausos aparatai, mikrofonai ir medicinos įranga. Jo reikia viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, saugumo ir saugos tarnyboms, įskaitant civilinę saugą, taip pat mokslinei veiklai, pavyzdžiui, meteorologijai, Žemės stebėjimui, radioastronomijai ir kosmoso tyrimams. Lengvos prieigos prie radijo spektro suteikimas taip pat yra svarbus užtikrinant elektroninių ryšių paslaugų teikimą, ypač piliečiams ir įmonėms, esantiems atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse, pavyzdžiui, kaimo vietovėse arba salose. Todėl radijo spektro reguliavimo priemonės reikšmingos ekonomikos, saugos, sveikatos, viešojo intereso, kultūros, mokslo, socialinėje, aplinkos ir technikos srityse;
(4)
turėtų būti patvirtintas atnaujintas ekonominis ir socialinis požiūris į radijo spektro valdymą, skirstymą ir naudojimą. Tame požiūryje ypač daug dėmesio turėtų būti skirta radijo spektro politikai, siekiant užtikrinti didesnį radijo spektro veiksmingumą, geresnį dažnių planavimą ir apsaugos nuo antikonkurencinio elgesio priemones;
(5)
Sąjungos lygmeniu strategiškai planuojant ir derinant radijo spektro naudojimą turėtų būti sustiprinta belaidžio elektroninio ryšio paslaugų ir įrangos vidaus rinka, taip pat kita su radijo spektro naudojimu susijusi Sąjungos politika, ir taip sukurta naujų galimybių diegti inovacijas, kurti darbo vietas ir tuo pat metu prisidėta prie ekonomikos atgaivinimo ir socialinės integracijos visoje Sąjungoje, kartu atsižvelgiant į ypatingą socialinę, kultūrinę ir ekonominę radijo spektro vertę;
(6)
radijo spektro tinkamo naudojimo suderinimas taip pat gali būti naudingas užtikrinant elektroninių ryšių paslaugų kokybę ir yra būtinas norint sukurti masto ekonomiją, kurios sąlygomis mažėtų belaidžių tinklų diegimo išlaidos ir kaina, kurią už belaidžio ryšio prietaisus moka vartotojai. Tuo tikslu Sąjungai reikia politikos programos, kuri būtų taikoma vidaus rinkai visose su radijo spektro naudojimu susijusiose Sąjungos politikos srityse, pavyzdžiui, elektroninių ryšių, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir kosmoso, transporto, energetikos bei audiovizualinės politikos srityse;
(7)
programa turėtų būti skatinama konkurencija ir padedama kurti realios bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindą;
(8)
programa visų pirma turėtų būti remiama strategija „Europa 2020“, atsižvelgiant į teikiant belaidžio ryšio paslaugas suteikiamas dideles galimybes skatinti žiniomis grindžiamą ekonomiką, kurti ir remti nuo informacinių ir ryšio technologijų priklausomus sektorius ir įveikti skaitmeninę atskirtį. Dėl to, kad vis daugiau naudojamasi visų pirma audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis ir internetiniu turiniu, didėja spartos ir aprėpties paklausa. Programa taip pat yra vienas iš svarbiausių Europos skaitmeninės darbotvarkės, kurioje numatyta užtikrinti spartųjį plačiajuostį interneto ryšį būsimoje tinklais ir žiniomis grindžiamoje ekonomikoje, veiksmų, ja nustatomas plataus užmojo tikslas - garantuoti visuotinę plačiajuosčio ryšio aprėptį. Kuo didesnės spartos ir pajėgumo tiek laidinio, tiek belaidžio plačiajuosčio ryšio užtikrinimas padeda siekti tikslo, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi Sąjungos namų ūkiai turėtų galimybę turėti ne mažesnės kaip 30 Mb/s, o bent pusė - ne mažesnės kaip 100 Mb/s spartos plačiajuostę prieigą; tai labai svarbu siekiant skatinti ekonomikos augimą ir pasaulinį konkurencingumą ir taip užtikrinti ekonominę ir socialinę bendrosios skaitmeninės rinkos tvarią naudą. Šia programa taip pat turėtų būti remiama ir skatinama kituose sektoriuose įgyvendinama Sąjungos politika, pavyzdžiui, tvarios aplinkos ir ekonominės bei socialinės visų Sąjungos piliečių įtraukties politika. Atsižvelgiant į belaidžių taikomųjų sistemų svarbą inovacijoms, programa taip pat yra viena iš svarbiausių Sąjungos inovacijų politikos rėmimo iniciatyvų;
(9)
programa turėtų būti sukurtas pagrindas vystymuisi - tuo remdamasi Sąjunga gali būti lydere plačiajuosčio belaidžio ryšio spartos, judrumo, aprėpties ir pajėgumo srityse. Toks lyderės vaidmuo nepaprastai svarbus siekiant sukurti konkurencingą bendrąją skaitmeninę rinką, kuri atvertų vidaus rinką visiems Sąjungos piliečiams;
(10)
programoje valstybėms narėms ir Sąjungos institucijoms turėtų būti nurodyti pagrindiniai principai ir tikslai iki 2015 m., taip pat nustatytos konkrečios įgyvendinimo iniciatyvos. Nors radijo spektro valdymas vis dar iš esmės yra nacionalinės kompetencijos dalykas, jis turėtų būti vykdomas pagal galiojančią Sąjungos teisę ir turėtų būti sudarytos sąlygos imtis veiksmų siekiant vykdyti Sąjungos politiką;
(11)
programoje taip pat turėtų būti atsižvelgta į Sprendimą Nr. 676/2002/EB ir į Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (toliau - CEPT) techninę kompetenciją, kad radijo spektru grindžiama ir Europos Parlamento ir Tarybos sutarta Sąjungos politika galėtų būti įgyvendinta taikant technines įgyvendinimo priemones, pabrėžiant, kad prireikus tokių priemonių galima imtis siekiant įgyvendinti jau taikomą Sąjungos politiką;
(12)
kad būtų užtikrinta lengva prieiga prie radijo spektro, gali reikėti sukurti naujoviškas leidimų rūšis, kaip antai kolektyvinį radijo spektro naudojimą ar pasidalijimą infrastruktūra, kurios taikymui Sąjungoje gali būti sudarytos palankesnės sąlygos nustačius geriausią praktiką ir skatinant dalintis informacija, taip pat nustačius tam tikras bendras arba panašias radijo spektro naudojimo sąlygas. Jei nekyla pavojus, kad trukdžiai apsunkins kitų paslaugų plėtrą, reikėtų visų pirma išnagrinėti galimybes išduoti bendruosius leidimus (tokios leidimų rūšys reikalauja mažiausiai pastangų);
(13)
nors vadinamosios „kognityvinės technologijos“ vis dar technologinės plėtros etape, jas jau reikėtų toliau tirti, be kita ko, sudarant palankesnes sąlygas dalintis darbo rezultatais remiantis geolokacija;
(14)
prekyba radijo spektro naudojimo teisėmis, kartu nustačius lankstesnes naudojimo sąlygas, galėtų duoti nemažai naudos ekonomikos augimui. Todėl, jei Sąjungos teisėje jau nustatytos dažnių juostų lankstesnio naudojimo sąlygos, turėtų būti nedelsiant leista prekiauti tų juostų naudojimo teisėmis pagal Direktyvą 2002/21/EB. Dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais tokių dažnių juostų leidimų suteikimo sąlygų ir tvarkos srityje, taip pat bendrai taikant priemones, kuriomis siekiama neleisti kaupti radijo spektro naudojimo teisių, nes tai galėtų įtvirtinti dominuojamąją padėtį, arba išvengti atvejų, kai tokios teisės lieka nepagrįstai nepanaudotos, padėtų visoms valstybėms narėms suderintai nustatyti šias priemones, o visoje Sąjungoje būtų paprasčiau įsigyti tokias teises. Kolektyvinis (arba pasidalijamasis) radijo spektro naudojimas - kai neapibrėžtas skaičius nepriklausomų vartotojų ir (arba) prietaisų vienu metu konkrečioje geografinėje zonoje tam tikromis aiškiai apibrėžtomis sąlygomis turi prieigą prie radijo spektro tame pačiame dažnių diapazone - turėtų būti puoselėjamas, kai taikoma, nedarant poveikio Direktyvos 2002/20/EB nuostatoms, susijusioms su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis;
(15)
Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama, kad belaidis plačiajuostis ryšys yra svarbi priemonė konkurencijai skatinti, vartotojų pasirinkimo galimybėms gerinti ir prieigai kaimo ir kitose vietovėse, kuriose diegti laidinį plačiajuostį ryšį sunku arba ekonomiškai neperspektyvu, plėtoti. Tačiau valdant radijo spektrą gali būti pakeistas rinkos dalyvių vaidmuo ir jų įtaka (pavyzdžiui, jei esami naudotojai įgyja nepagrįstą konkurencinį pranašumą), o tai gali turėti įtakos konkurencijai. Ribota prieiga prie radijo spektro, ypač kai sumažėja reikiamas radijo spektras, gali būti kliūtis į rinką patekti naujoms paslaugoms arba taikomosioms sistemoms ir gali stabdyti inovacijas ir konkurenciją. Naujų radijo spektro naudojimo teisių įsigijimo būdai (įskaitant radijo spektro naudojimo teisių perdavimą, nuomavimą arba kitokius naudotojų sandorius) ir nustatyti nauji lankstūs radijo spektro naudojimo kriterijai gali daryti poveikį esamai konkurencinei padėčiai. Todėl valstybės narės turėtų imtis tinkamų ex ante arba ex post reguliavimo priemonių (pavyzdžiui, imtis veiksmų siekiant iš dalies pakeisti galiojančias teises, tam tikrais atvejais neleisti įsigyti radijo spektro naudojimo teisių, nustatyti sąlygas, susijusias su radijo spektro atsargų kaupimu ir efektyviu jo naudojimu, pavyzdžiui, tokias, kurios nurodytos Direktyvoje 2002/21/EB, apriboti kiekvienos įmonės turimo radijo spektro kiekį arba neleisti kaupti pernelyg daug radijo spektro naudojimo teisių), kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo, pagal pagrindinius Direktyvos 2002/20/EB ir 1987 m. birželio 25 d. Tarybos direktyvos 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (8) (GSM direktyva), principus;
(16)
parengus esamo radijo spektro naudojimo aprašą kartu su technologijų tendencijų bei radijo spektro būsimo poreikio ir paklausos analize, visų pirma 400 MHz ir 6 GHz diapazone, turėtų būti sudarytos galimybės nustatyti dažnių juostas, kuriose veiksmingumas galėtų būti padidintas, taip pat pasidalijimo radijo spektru galimybes, naudingas tiek komerciniam, tiek viešajam sektoriams. Esamų radijo spektro naudojimo būdų aprašo sudarymo ir palaikymo metodikoje turėtų būti tinkamai atsižvelgta į metodikos sukuriamą administracinę naštą valdymo institucijoms ir turėtų būti siekiama kuo labiau sumažinti tą naštą. Todėl rengiant esamų radijo spektro panaudojimo būdų aprašo sudarymo metodiką turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į valstybių narių pateiktą informaciją pagal 2007 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimą 2007/344/EB dėl suderintų galimybių gauti informaciją apie radijo spektro naudojimą Bendrijoje (9);
(17)
pagal Direktyvą 1999/5/EB nustatyti darnieji standartai būtini siekiant užtikrinti efektyvų radijo spektro naudojimą ir turėtų atitikti nustatytas teisines bendro naudojimo sąlygas. Europos ne radijo elektros įrangos ir elektroninės įrangos bei tinklų standartais taip pat turėtų būti vengiama trikdyti radijo spektro naudojimą. Dėl to, kad belaidžių įrenginių, taikomųjų sistemų skaičius ir tankis didėja, ir dėl radijo spektro naudojimo tikslų įvairovės atsiranda toks bendras poveikis, kad dabartinių trukdžių valdymo metodų nepakanka. Todėl šie metodai, taip pat imtuvų charakteristikos ir tobulesni trukdžių išvengimo mechanizmai turėtų būti išnagrinėti ir dar kartą įvertinti;
(18)
kai tinkama, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nustatyti kompensacines priemones, susijusias su perėjimo sąnaudomis;
(19)
vadovaujantis Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslais, belaidis plačiajuostis ryšys galėtų būti labai naudingas ekonomikos atsigavimui ir augimui, jei būtų skirta pakankamai radijo spektro, radijo spektro naudojimo teisės būtų suteikiamos greitai, o prekybą radijo spektru būtų leidžiama pritaikyti prie rinkos raidos. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje raginama, kad ne vėliau kaip 2020 m. visiems Sąjungos piliečiams būtų užtikrinta bent 30 Mb/s spartos plačiajuostė prieiga. Todėl radijo spektras, kuris jau reguliuojamas pagal galiojančius Komisijos sprendimus, turėtų būti skiriamas tuose sprendimuose nustatytomis sąlygomis. Priklausomai nuo paklausos rinkoje, ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. remiantis Direktyva 2002/20/EB turėtų būti įvykdytos leidimų naudoti radijo spektrą antžeminiam ryšiui suteikimo procedūros, kad visiems būtų užtikrinta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio, visų pirma radijo dažnių juostose, nurodytose Komisijos sprendimuose 2008/411/EB (10), 2008/477/EB (11) ir 2009/766/EB (12). Palydovinė plačiajuostė prieiga galėtų būti greitas ir praktiškai įmanomas sprendimas siekiant papildyti antžemines plačiajuosčio ryšio paslaugas ir užtikrinti aprėptį atokiausiose Sąjungos vietovėse;
(20)
kai tinkama, turėtų būti nustatyta lankstesnė tvarka, reglamentuojanti radijo spektro naudojimą, siekiant skatinti inovacijas ir didelės spartos plačiajuosčio ryšio jungtis, kurios įmonėms padėtų sumažinti išlaidas ir padidinti jų konkurencingumą bei suteiktų galimybes sukurti naujas sąveikias internetines paslaugas, pvz., švietimo, sveikatos ir visuotinės svarbos paslaugų srityse;
(21)
Europoje esant beveik 500 mln. didelės spartos plačiajuostę prieigą turinčių žmonių, būtų prisidedama prie vidaus rinkos vystymosi, sukuriant pasaulyje unikalią kritinę naudotojų masę, o tai visiems regionams atvertų naujų galimybių, kiekvienam naudotojui sukurtų papildomos vertės, o Sąjungai suteiktų pajėgumų būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika. Todėl spartus plačiajuosčio ryšio įdiegimas būtinas siekiant plėtoti Europos produktyvumą ir kurti naujas ir mažas įmones, galinčias tapti įvairių sektorių, pvz., sveikatos priežiūros, gamybos ir paslaugų pramonės, lyderėmis;
(22)
2006 m. Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (toliau - TTS) pateikė vertinimą, kad 2020 m. kiekvieno TTS regiono, įskaitant Europą, komercinei judriojo ryšio pramonei reikėtų 1 280-1 720 MHz dažnių juostos radijo spektro tarptautinių judriojo ryšio telekomunikacijų 2000 (angl. IMT-2000) ir IMT pažangiųjų sistemų (t. y., 3G ir 4G judriojo ryšio komunikacijų) plėtrai. Pažymėtina, kad mažesnysis dydis (1 280 MHz) viršija kai kurioms šalims nustatytus reikalavimus. Be to, yra šalių, kurių atžvilgiu nustatytas didesnįjį dydį (1 720 MHz) viršijantis reikalavimas. Abu šie dydžiai apima jau naudojamą arba planuojamą naudoti radijo spektrą, numatytą Prie-IMT sistemoms, IMT-2000 ir jų patobulinimams. Jei nebus atlaisvinamas reikalingas radijo spektras (pageidautina suderintu būdu pasauliniu lygmeniu), judriojo ryšio tinklų pajėgumo apribojimai sudarys kliūčių naujoms paslaugoms ir ekonomikos augimui;
(23)
800 MHz dažnių juosta (790-862 MHz) yra optimali siekiant užtikrinti didelių teritorijų aprėptį belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugomis. Remiantis techninių sąlygų derinimu pagal Sprendimą 2010/267/ES ir 2009 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendacija „Veiksmingesnis „skaitmeninio dividendo“ naudojimas Europos Sąjungoje“ (13), kurioje raginama antžeminį analoginį transliavimą nutraukti ne vėliau kaip 2012 m. sausio 1 d., taip pat atsižvelgiant į sparčius nacionalinio reguliavimo pokyčius, ta dažnių juosta elektroninio ryšio paslaugoms Sąjungoje turėtų būti iš esmės suteikta ne vėliau kaip 2013 m. Ilgesniu laikotarpiu būtų galima numatyti ir papildomą radijo spektrą, atsižvelgiant į technologijos tendencijų analizės rezultatus, su radijo spektru susijusius ateities poreikius ir jo paklausą. Atsižvelgiant į 800 MHz dažnių juostos tinkamumą transliuoti didelėse teritorijose, aprėpties masto reikalavimai, kai tinkama, galėtų būti susieti su teisėmis;
(24)
didesnės belaidžio plačiajuosčio ryšio galimybės nepaprastai svarbios siekiant suteikti kultūros sektoriui naujas platinimo platformas ir taip sudaryti sąlygas sėkmingai to sektoriaus raidai ateityje;
(25)
belaidės prieigos sistemos, įskaitant vietinius radijo ryšio tinklus, be licencijų gali išeiti už šiuo metu joms skiriamų dažnių juostų ribų. Atsižvelgiant į dabartinio radijo spektro naudojimo ir naujo radijo spektro poreikio aprašą, taip pat atsižvelgiant į radijo spektro naudojimą kitais tikslais, turėtų būti įvertinta, ar reikia ir ar įmanoma taikyti nelicencijuojamo radijo spektro skirstymą belaidės prieigos sistemoms, įskaitant vietinius radijo ryšio tinklus 2,4 GHz ir 5 GHz dažnių juostose;
(26)
nors transliavimas išliks svarbi turinio platinimo platforma, nes jis tebėra ekonomiškiausia visuotinio platinimo platforma, laidinis arba belaidis plačiajuostis ryšys ir kitos naujos paslaugos kultūros sektoriui atveria naujų galimybių padidinti savo platinimo platformų įvairovę, teikti paslaugas pagal pareikalavimą ir išnaudoti labai padidėjusio duomenų srauto teikiamą ekonominį potencialą;
(27)
norėdamos sutelkti dėmesį į daugiametės programos prioritetus, valstybės narės ir Komisija turėtų bendradarbiauti, kad paremtų tikslą sudaryti Sąjungai galimybes pirmauti belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugų srityje, atlaisvinant pakankamai radijo spektro ekonomiškai perspektyviose dažnių juostose, kad tos paslaugos būtų plačiai prieinamos, ir šį tikslą pasiektų;
(28)
kadangi bendras požiūris ir masto ekonomija yra itin svarbūs plėtojant plačiajuostį ryšį visoje Sąjungoje, taip pat neleidžiant iškreipti konkurencijos ir suskaidyti rinkos tarp valstybių narių, valstybės narės tarpusavyje ir kartu su Komisija, veikdamos suderintai, turėtų nustatyti tam tikrą geriausią praktiką leidimų išdavimo sąlygų ir procedūrų klausimais. Tokios sąlygos ir procedūros galėtų būti aprėpties įpareigojimai, radijo spektro bloko dydis, teisių suteikimo terminas, prieiga virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams ir radijo spektro naudojimo teisių galiojimo trukmė. Atsižvelgiant į prekybos radijo spektru svarbą radijo spektro naudojimo veiksmingumo didinimui ir belaidės įrangos bei paslaugų vidaus rinkos plėtojimui, tos sąlygos ir procedūros turėtų būti taikomos belaidžiam ryšiui paskirtoms dažnių juostoms, kurių naudojimo teisės gali būti perduotos arba išnuomotos;
(29)
papildomo radijo spektro galėtų prireikti kituose, pavyzdžiui, transporto (saugos, informacijos ir valdymo sistemoms), mokslinių tyrimų ir plėtros (toliau - MTP), e. sveikatos, e. įtraukties ir prireikus - visuomenės apsaugos bei pagalbos nelaimės atveju sektoriuose, atsižvelgiant į tai, kad šiais atvejais, siekiant šias paslaugas teikti greitai ir veiksmingai, dažniau naudojamas vaizdo informacijos ir duomenų perdavimas. Optimizuojant radijo spektro politikos ir MTP sinergiją, taip pat atliekant įvairių radijo spektro naudotojų radijo spektro suderinamumo tyrimus, turėtų būti paskatintos inovacijos. Be to, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų, atliktų pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007-2013 m.), rezultatus, būtina išnagrinėti, kokie yra radijo spektro poreikiai projektų, kurie galėtų suteikti didelių ekonominių arba investicinių galimybių, atveju, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtų projektų, kaip antai, kognityviosios radijo įrangos arba e. sveikatos projektų atveju. Kad MTP ir mokslinė veikla nenutrūktų, taip pat turėtų būti užtikrinta tinkama apsauga nuo žalingųjų trukdžių;
(30)
strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tvarios ir konkurencingos ekonomikos, kurioje energija naudojama efektyviai, tikslai, pavyzdžiui, ne vėliau kaip 2020 m. 20 % padidinti energijos naudojimo efektyvumą. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama informacinių ir ryšių technologijų sektoriaus svarba. Pasiūlytos šios priemonės: visoje Sąjungoje sparčiau diegti pažangiąsias energetikos valdymo sistemas (pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias matavimo sistemas), kurios naudojamomis ryšio galimybėmis mažina energijos suvartojimą, taip pat - kurti intelektines transporto sistemas ir pažangų transporto valdymą, kad būtų sumažintas transporto sektoriuje išmetamas anglies dioksido kiekis. Veiksmingai naudojant su radijo spektru susijusias technologijas, taip pat galėtų būti prisidėta mažinant radijo įrangos suvartojamos elektros energijos kiekį ir mažinant jos poveikį aplinkai kaimo ir atokiose vietovėse;
(31)
taikant nuoseklų požiūrį į leidimų naudoti radijo spektrą išdavimą Sąjungoje, turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į visuomenės sveikatos apsaugą nuo elektromagnetinių laukų, kuri yra labai svarbi siekiant užtikrinti piliečių gerovę. Laikantis 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio plačiajai visuomenei ribojimo (0 Hz-300 GHz) (14), būtina užtikrinti, kad būtų nuolat stebimas radijo spektro naudojimo jonizuojantysis ir nejonizuojantysis poveikis sveikatai, įskaitant faktinį suminį poveikį, atsirandantį, kai vis įvairesnei įrangai naudojami įvairūs radijo spektro dažniai;
(32)
siekiant tokių svarbiausių viešojo intereso tikslų kaip gyvybės apsauga, reikia suderintų techninių sprendimų, užtikrinančių valstybių narių saugos ir skubios pagalbos tarnybų sąveiką. Nuosekliai turėtų būti teikiama pakankamai radijo spektro, kad būtų kuriamos ir laisvai platinamos saugos paslaugos ir prietaisai, taip pat naujoviški visos Europos arba sąveikieji saugos ir skubios pagalbos sprendimai. Tyrimais atskleista, kad per artimiausius 5-10 metų visoje Sąjungoje papildomai reikės suderinto žemesnių nei 1 GHz dažnių radijo spektro, kad visuomenės apsaugai ir pagalbos nelaimės atveju teikimui būtų užtikrintos judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugos;
(33)
radijo spektro reguliavimui būdingi svarbūs tarpvalstybiniai arba tarptautiniai aspektai, susiję su sklidimo charakteristikomis, tarptautiniu rinkų, priklausomų nuo radijo ryšiu grindžiamų paslaugų, pobūdžiu ir būtinybe išvengti tarpvalstybinių žalingųjų trukdžių;
(34)
atsižvelgiant į susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, tuo atveju, kai tarptautinio susitarimo dalykas iš dalies priklauso Sąjungos, o iš dalies - valstybių narių kompetencijai, labai svarbu užtikrinti glaudų valstybių narių ir Sąjungos institucijų bendradarbiavimą. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką aiškinama, kad ta pareiga bendradarbiauti grindžiama vieningo atstovavimo Sąjungai ir jos valstybėms narėms tarptautiniu mastu principu;
(35)
tam, kad valstybės narės galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus dažnių derinimo srityje pagal Sąjungos teisę, joms taip pat gali prireikti paramos dažnių derinimo klausimu dvišalėse derybose su kaimyninėmis Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, įskaitant šalis kandidates ir stojančiąsias šalis. Tai taip pat turėtų padėti išvengti žalingųjų trukdžių, padidinti radijo spektro naudojimo veiksmingumą ir suvienodinti radijo spektro naudojimą net už Sąjungos sienų;
(36)
siekiant įgyvendinti šio sprendimo tikslus, svarbu sutvirtinti esamą institucijų struktūrą, skirtą Sąjungos lygmeniu koordinuoti radijo spektro politiką ir valdymą, be kita ko, klausimais, kurie tiesiogiai aktualūs dviem ar kelioms valstybėms narėms, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių administracijų kompetenciją ir profesinę patirtį. Taip pat itin svarbu, kad standartizacijos įstaigos, mokslinių tyrimų institucijos ir CEPT bendradarbiautų ir koordinuotų savo veiklą;
(37)
siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (15);
(38)
kadangi šio sprendimo tikslo, t. y., nustatyti daugiametę radijo spektro politikos programą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(39)
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimo rezultatus, taip pat apie planuojamus būsimus veiksmus;
(40)
rengdama pasiūlymą, Komisija visapusiškai atsižvelgė į Radijo spektro politikos grupės, įsteigtos pagal Komisijos sprendimą 2002/622/EB (16), nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
1. Šiuo sprendimu nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa, skirta radijo spektro naudojimo strateginiam planavimui ir suderinimui, siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą su radijo spektro naudojimu susijusiose Sąjungos politikos srityse, pavyzdžiui, elektroninių ryšių, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros bei kosmoso, transporto, energetikos ir audiovizualinėje srityse.
Šis sprendimas neturi įtakos galimybėms turėti pakankamai radijo spektro kitoms Sąjungos politikos sritims, pavyzdžiui, civilinės saugos ir pagalbos nelaimės atveju, ir bendros saugumo ir gynybos politikos sritims.
2. Šiuo sprendimu nedaromas poveikis galiojančiai Sąjungos teisei, visų pirma direktyvoms 1999/5/EB, 2002/20/EB bei 2002/21/EB, ir, vadovaujantis šio sprendimo 6 straipsniu, Sprendimui Nr. 676/2002/EB bei Sąjungos teisę atitinkančioms nacionaliniu lygmeniu taikomoms priemonėms.
3. Šis sprendimas nedaro poveikio nacionaliniu lygmeniu taikomoms priemonėms, kurios visiškai atitinka Sąjungos teisę ir kuriomis siekiama bendrojo intereso tikslų, ypač susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine politika.
Šis sprendimas nedaro poveikio valstybių narių teisei tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo bei gynybos tikslais. Kai šis sprendimas arba priemonės, pagal jį patvirtintos 6 straipsnyje nurodytose dažnių juostose, turi įtakos radijo spektrui, naudojamam valstybės narės išskirtinai ir tiesiogiai savo visuomenės saugumo užtikrinimo arba gynybos tikslais, valstybė narė, kiek tai būtina, gali tą dažnių juostą toliau naudoti visuomenės saugumo ir gynybos tikslais, kol atitinkamai šio sprendimo arba pagal jį patvirtintos priemonės įsigaliojimo datą juostoje esančių sistemų veikimas pamažu nutraukiamas. Ta valstybė narė tinkamai praneša Komisijai apie savo sprendimą.
2 straipsnis
Bendrieji reguliavimo principai
1. Valstybės narės skaidriai bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija, siekdamos užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų nuosekliai taikomi šie bendrieji reguliavimo principai:
a)
kuo tinkamesnė ir paprastesnė leidimų sistema taikoma taip, kad būtų užtikrintas kuo didesnis radijo spektro naudojimo lankstumas ir veiksmingumas. Tokia leidimų sistema grindžiama objektyviais, skaidriais, nediskriminaciniais ir proporcingais kriterijais;
b)
skatinamas vidaus rinkos vystymasis, prisidedant prie to, kad ateityje visoje Sąjungoje būtų teikiamos skaitmeninės paslaugos, ir skatinant veiksmingą konkurenciją;
c)
skatinama konkurencija ir inovacijos, atsižvelgiant į tai, kad siekiant sudaryti palankesnes sąlygas plačiajuosčio ryšio paslaugų prieinamumui ir veiksmingai reaguoti į padidėjusį duomenų srautą belaidžiu ryšiu, reikia vengti žalingųjų trukdžių ir užtikrinti techninę paslaugų kokybę;
d)
nustatant technines radijo spektro naudojimo sąlygas, visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant dėl elektromagnetinių laukų poveikio visuomenei apribojimo;
e)
radijo spektro naudojimo teisių srityje, kai tai įmanoma, propaguojami technologijų ir paslaugų neutralumo principai.
2. Be šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtų bendrųjų reguliavimo principų, elektroniniams ryšiams, vadovaujantis Direktyvos 2002/21/EB 8a, 9a ir 9b straipsniais ir Sprendimu Nr. 676/2002/EB, taikomi šie konkretūs principai:
a)
teisių naudoti radijo spektrą elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms ir individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo ar nuomos atžvilgiu laikomasi technologijų ir paslaugų neutralumo principo;
b)
skatinamas radijo dažnių naudojimo visoje Sąjungoje derinimas, kad būtų atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti jų veiksmingą ir rezultatyvų naudojimą;
c)
sudaromos palankesnės sąlygos didesniam belaidžiu ryšiu perduodamų duomenų srautui ir plačiajuosčio ryšio paslaugoms (visų pirma skatinant lankstumą ir inovacijas), atsižvelgiant į poreikį vengti žalingųjų trukdžių ir užtikrinti techninę paslaugų kokybę.
3 straipsnis
Politikos tikslai
Siekdamos sutelkti dėmesį į šio sprendimo prioritetus, valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, kad paremtų ir pasiektų šiuos politikos tikslus:
a)
skatinti veiksmingą radijo spektro valdymą ir naudojimą, siekiant kuo geriau patenkinti didėjantį dažnių naudojimo poreikį, atsižvelgiant į svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę radijo spektro vertę;
b)
siekti, kad būtų pakankamai ir laiku skirta tinkamo radijo spektro, kad būtų remiamas Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimas ir būtų kuo geriau patenkintas didėjantis belaidžiu ryšiu perduodamo duomenų srauto poreikis, taip sudarant sąlygas komercinių ir viešųjų paslaugų plėtojimui, atsižvelgiant į tokius svarbius bendro intereso tikslus kaip kultūrų įvairovė ir žiniasklaidos pliuralizmas; tuo tikslu reikėtų dėti visas pastangas, siekiant ne vėliau kaip 2015 m., remiantis 9 straipsnyje nustatytu aprašu, nustatyti bent 1 200 MHz tinkamą radijo spektrą. Į tą dydį įtraukiamas ir jau naudojamas radijo spektras;
c)
įveikti skaitmeninę atskirtį ir prisidėti prie Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslų įgyvendinimo, skatinant, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi Sąjungos piliečiai turėtų prieigą prie bent 30 Mb/s spartos plačiajuosčio ryšio, ir sudarant galimybę Sąjungai turėti patį sparčiausią ir didžiausio pajėgumo plačiajuostį ryšį;
d)
belaidžio elektroninės komunikacijos plačiajuosčio ryšio paslaugoms atlaisvinti pakankamai radijo spektro ekonomiškai perspektyviose dažnių juostose, kad tos paslaugos būtų plačiai prieinamos, ir taip sudaryti galimybes Sąjungai pirmauti šioje srityje;
e)
padidinti judriojo plačiajuosčio ryšio pajėgumus ir taip užtikrinti galimybes ir komerciniam, ir viešajam sektoriui;
f)
skatinti inovacijas ir investicijas, pasitelkiant didesnį radijo spektro naudojimo sąlygų lankstumą, nuosekliai visoje Sąjungoje taikant technologijų ir paslaugų neutralumo principus technologinių sprendimų, kurie gali būti priimti, atžvilgiu ir užtikrinant pakankamą reguliavimo nuspėjamumą, kaip, inter alia, yra numatyta pagal elektroninių ryšių reguliavimo sistemą, atlaisvinant suderintą radijo spektrą naujoms pažangiosioms technologijoms ir suteikiant galimybę prekiauti radijo spektro naudojimo teisėmis, taip sudarant galimybes ateityje plėtoti visoje Sąjungoje teikiamas skaitmenines paslaugas;
g)
sudaryti palankesnes sąlygas gauti lengvą prieigą prie radijo spektro naudojantis elektroninių ryšių bendrųjų leidimų teikiamais privalumais pagal Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnį;
h)
skatinti dalijimąsi pasyviąja infrastruktūra, jei tai atitinka proporcingumo ir nediskriminavimo principus, kaip numatyta Direktyvos 2002/21/EB 12 straipsnyje;
i)
išlaikyti ir plėtoti veiksmingą konkurenciją, ypač elektroninių ryšių paslaugų srityje, siekiant ex ante priemonėmis arba ex post taisomosiomis priemonėmis užtikrinti, kad tam tikros įmonės nekauptų pernelyg daug radijo dažnių naudojimo teisių, jei tai daro didelę žalą konkurencijai;
j)
siekiant skatinti ekonomikos augimą ir masto ekonomiją Sąjungos lygmeniu, mažinti vidaus rinkos suskaidymą ir visapusiškai išnaudoti jos potencialą, atitinkamais atvejais geriau koordinuojant ir derinant radijo spektro naudojimo ir prieinamumo prie jo technines sąlygas;
k)
vengti kitų radijo arba ne radijo prietaisų žalingųjų trukdžių arba trikdžių, inter alia, sudarant palankesnes sąlygas rengti standartus, kurie prisidėtų prie veiksmingo radijo spektro naudojimo, ir padidinant imtuvų atsparumą trukdžiams, ypač atsižvelgiant į radijo prietaisų ir taikomųjų sistemų suminį poveikį didėjant jų stiprumui ir tankumui;
l)
skatinti naujų vartotojams skirtų produktų ir technologijų prieinamumą, siekiant užtikrinti vartotojų paramą perėjimui prie skaitmeninių technologijų ir efektyvų vadinamųjų skaitmeninių dividendų naudojimą;
m)
mažinti Sąjungos išmetamą anglies pėdsaką didinant techninį ir energetinį belaidžių ryšių tinklų ir įrangos našumą.
4 straipsnis
Didesnis veiksmingumas ir lankstumas
1. Bendradarbiaudamos su Komisija, valstybės narės prireikus skatina kolektyvinį ir pasidalijamąjį radijo spektro naudojimą.
Valstybės narės taip pat skatina plėtoti esamas ir naujas technologijas, pavyzdžiui, kognityvųjį radiją, įskaitant technologijas, kuriose naudojamos vadinamosios baltosios dėmės.
2. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti kuo lankstesnį radijo spektro naudojimą, skatinti inovacijas ir investicijas, sudarydamos galimybę naudoti naujas technologijas ir perduodamos ar nuomodamos radijo spektro naudojimo teises.
3. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, skatindamos radijo įrangai ir telekomunikacijų galiniams įrenginiams taikomų standartų rengimą ir suderinimą, taip pat elektrinės ir elektroninės įrangos ir tinklų standartus, prireikus remdamosi atitinkamoms standartizavimo įstaigoms Komisijos suteikiamais standartizavimo įgaliojimais. Ypač daug dėmesio taip pat skiriama įrangos, kuria naudosis neįgalūs asmenys, standartams.
4. Valstybės narės skatina MTP veiklą, susijusią su tokiomis naujomis technologijomis kaip kognityviosios technologijos ir geolokacijos duomenų bazės.
5. Valstybės narės atitinkamais atvejais nustato radijo spektro naudojimo teisių suteikimo atrankos kriterijus ir procedūras, kuriomis būtų skatinama konkurencija, investicijos ir radijo spektro kaip viešosios gėrybės veiksmingas naudojimas, taip pat skatinamas naujų ir dabartinių paslaugų ir prietaisų veikimas vienu metu. Valstybės narės skatina, kad tinklams, prietaisams ir naudotojų taikomosioms sistemoms reikalingas radijo spektras būtų nuolat naudojamas veiksmingai.
6. Kai to reikia siekiant užtikrinti, kad radijo spektro naudojimo teisėmis būtų naudojamasi veiksmingai ir kad nebūtų kaupiamas radijo spektras, valstybės narės gali apsvarstyti galimybę imtis tinkamų priemonių, pavyzdžiui, taikyti pinigines baudas, skatinamųjų mokesčių priemonių panaudojimą arba teisių atėmimą. Tokios priemonės nustatomos ir taikomos skaidriai, nediskriminuojant ir proporcingai.
7. Elektroninių ryšių paslaugų srityje, siekdamos užtikrinti kuo didesnio pajėgumo ir spartos plačiajuostį ryšį, valstybės narės, laikydamosi Direktyvos 2002/20/EB, ne vėliau kaip 2013 m. sausio 1 d. patvirtina paskirstymo ir leidimų suteikimo priemones, kurių reikia plačiajuosčio ryšio paslaugoms plėtoti.
8. Kad būtų išvengta galimo vidaus rinkos suskaidymo dėl skirtingų atrankos kriterijų ir procedūrų, pagal kurias suderintas radijo spektras skiriamas elektroninių ryšių paslaugoms teikti ir pagal kurias visose valstybėse narėse leidžiama prekyba tomis juostomis, kaip nustatyta Direktyvos 2002/21/EB 9b straipsnyje, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir laikydamasi subsidiarumo principo, sudaro palankesnes sąlygas nustatyti geriausią praktiką, susijusią su leidimų išdavimo sąlygomis ir procedūromis, ir dalytis tokios praktikos pavyzdžiais, skatina dalintis informacija, susijusia su tokiu radijo spektru, kad visoje Sąjungoje, vadovaujantis technologijų ir paslaugų neutralumo principais, būtų padidintas nuoseklumas.
5 straipsnis
Konkurencija
1. Valstybės narės, vadovaudamosi direktyvomis 2002/20/EB ir 2002/21/EB, skatina veiksmingą konkurenciją ir užtikrina, kad elektroninių ryšių paslaugų vidaus rinkoje konkurencija nebūtų iškreipta.
Privačių elektroninių ryšių tinklų naudotojams suteikdamos radijo spektro naudojimo teises, jos taip pat atsižvelgia į konkurencijos klausimus.
2. Siekiant 1 dalies pirmos pastraipos tikslų ir nedarant poveikio konkurencijos taisyklių taikymui ir priemonėms, kurias valstybės narės patvirtino, kad būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas pagal Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnio 4 dalį, valstybės narės gali, inter alia, patvirtinti priemones:
a)
apribojančias radijo spektro, kurio naudojimo teisės suteikiamos vienai įmonei, kiekį arba tokias naudojimo teises susiejančias su tam tikromis sąlygomis, pavyzdžiui, įpareigojimu teikti didmeninę prieigą, nacionalinį ar regioninį tarptinklinį ryšį tam tikrose dažnių juostose arba tam tikrose panašių charakteristikų juostų grupėse, pavyzdžiui, žemiau 1 GHz ribos esančiose dažnių juostose, skirtose elektroninių ryšių paslaugoms. Tokias papildomas sąlygas gali nustatyti tik kompetentingos nacionalinės institucijos;
b)
rezervuojančias, jeigu tai yra tinkama atsižvelgiant į padėtį nacionalinėje rinkoje, tam tikrą dažnių juostos arba juostų grupės dalį, kuri galėtų būti paskirta naujiems rinkos dalyviams;
c)
nesuteikiančias naujų radijo spektro naudojimo teisių arba neleidžiančias naudoti radijo spektro pagal naują paskirtį tam tikrose dažnių juostose, arba susiejančias naujų naudojimo teisių suteikimą arba leidimą naudoti radijo spektrą pagal naują paskirtį su tam tikromis sąlygomis, siekdamos išvengti konkurencijos iškraipymo dėl naudojimo teisių skyrimo, perdavimo arba kaupimo;
d)
uždraudžiančias perduoti radijo spektro naudojimo teises, kurioms netaikomos nacionalinės arba Sąjungos bendrovių susijungimo kontrolės priemonės, arba nustatančias jų perdavimo sąlygas, jeigu dėl tokių perdavimų galėtų būti padaryta didelė žala konkurencijai;
e)
pagal Direktyvą 2002/20/EB iš dalies keičiančias galiojančias teises, kai to reikia siekiant ex post ištaisyti konkurencijos iškraipymą, atsiradusį dėl radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo ar kaupimo.
3. Kai valstybės narės nori patvirtinti šio straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, jos veikia laikydamosi procedūrų, kurios taikomos nustatant ar keičiant tokias sąlygas, susijusias su radijo spektro naudojimo teisėmis, kurios nustatytos Direktyvoje 2002/20/EB.
4. Valstybės narės užtikrina, kad elektroninių ryšių paslaugų leidimų suteikimo ir atrankos procedūromis būtų skatinama veiksminga konkurencija, siekiant naudos piliečiams, vartotojams ir įmonėms Sąjungoje.
6 straipsnis
Radijo spektro, skirto belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, poreikis
1. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, imasi visų būtinų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad Sąjungoje pakankamai radijo spektro būtų suteikta aprėpties ir pajėgumų tikslais, siekiant suteikti Sąjungai galimybę turėti sparčiausią plačiajuostį ryšį pasaulyje, sudarant sąlygas tam, kad pasitelkiant belaides taikomąsias sistemas ir Europos pirmavimą naujų paslaugų srityje būtų veiksmingai prisidėta prie ekonomikos augimo, ir prisidėta siekiant įgyvendinti tikslą, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi piliečiai galėtų naudotis ne lėtesniu kaip 30 Mb/s spartos plačiajuosčiu ryšiu.
2. Valstybės narės suteikia galimybę naudotis dažnių juostomis, nurodytomis sprendimuose 2008/411/EB (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EB (2,5-2,69 GHz) ir 2009/766/EB (900-1 800 MHz), tuose sprendimuose apibūdintomis sąlygomis, kad būtų skatinamos platesnės galimybės naudotis belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugomis piliečių ir vartotojų Sąjungoje naudai. Atsižvelgdamos į paklausą rinkoje, valstybės narės įvykdo leidimų suteikimo procedūras ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d., nedarydamos poveikio vykdomam paslaugų diegimui ir taikydamos sąlygas, kuriomis vartotojams būtų suteikta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų.
3. Valstybės narės skatina elektroninių ryšių paslaugų teikėjus nuolat vykdyti jų tinklų atnaujinimą pagal naujausias ir efektyviausias technologijas, kad jie sukurtų savo radijo spektro dividendus pagal paslaugų ir technologijų neutralumo principą.
4. Ne vėliau kaip 2013 m. sausio 1 d. valstybės narės įvykdo leidimų suteikimo procedūras, kad 800 MHz dažnių juostą būtų galima naudoti elektroninių ryšių paslaugoms. Gavusi atitinkamos valstybės narės tinkamai pagrįstą prašymą, Komisija leidžia iki 2015 m. gruodžio 31 d. taikyti specialias nukrypti leidžiančias nuostatas valstybėse narėse, kuriose dėl išskirtinių nacionalinių ar vietos aplinkybių arba dėl tarpvalstybinio dažnių derinimo problemų šia dažnių juosta nebūtų galima naudotis.
Jeigu po 2015 m. gruodžio 31 d. tebėra valstybės narės pagrįstų tarpvalstybinio dažnių derinimo problemų su viena ar keliomis šalimis, įskaitant šalis kandidates ar stojančiąsias šalis, ir dėl šių problemų negalima naudotis 800 MHz dažnių juosta, Komisija kasmet suteikia išskirtines nukrypti leidžiančias nuostatas tol, kol tokios problemos bus pašalintos.
Valstybės narės, kurioms suteikiamos pirmoje ar antroje pastraipose nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos, užtikrina, kad tai, jog naudojama 800 MHz dažnių juosta, nereikštų, kad kaimyninėse valstybėse narėse šios dažnių juostos nebūtų galima naudoti kitoms elektroninių ryšių paslaugoms nei transliavimas.
Ši dalis taip pat taikoma radijo spektro derinimo problemoms Kipro Respublikoje, kylančioms dėl to, kad Kipro Vyriausybei užkirstas kelias veiksmingai kontroliuoti dalį savo teritorijos.
5. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, nuolat vykdo belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų pajėgumų poreikių stebėseną. Remdamasi 9 straipsnio 4 dalyje nurodytos analizės rezultatais, Komisija įvertina, ar reikia imtis veiksmų siekiant suderinti papildomas dažnių juostas, ir ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą šiuo klausimu.
Valstybės narės gali užtikrinti, kad atitinkamais atvejais perėjimo arba radijo spektro naudojimo perskirstymo tiesioginės išlaidos būtų tinkamai kompensuojamos pagal nacionalinę teisę ir vadovaujantis Sąjungos teise.
6. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, atitinkamais atvejais skatina prieigą prie plačiajuosčio ryšio paslaugų, kurioms naudojama 800 MHz dažnių juosta, atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse. Tai darydamos valstybės narės nagrinėja įvairius būdus ir atitinkamais atvejais imasi techninių ir reguliavimo priemonių, siekdamos užtikrinti, kad atlaisvinus 800 MHz dažnių juostą nebūtų padarytas neigiamas poveikis programų kūrimo ir specialiųjų renginių (toliau - PMSE) įrangos naudotojams.
7. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įvertina, ar pagrįsta ir įmanoma nelicencijuojamo radijo spektro paskirstymą taikyti ir belaidės prieigos sistemoms, įskaitant radijo ryšio vietinius tinklus.
8. Valstybės narės leidžia perduoti arba nuomoti radijo spektro naudojimo teises šiose suderintose dažnių juostose: 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz ir 3,4-3,8 GHz.
9. Siekdamos užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų prieigą prie pažangiųjų skaitmeninių paslaugų, įskaitant plačiajuostį ryšį, visų pirma atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse, valstybės narės ir Komisija gali išnagrinėti, ar yra pakankamai radijo spektro, kad būtų galima teikti plačiajuosčio palydovinio ryšio paslaugas, kuriomis sudaroma galimybė turėti prieigą prie interneto.
10. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, išnagrinėja galimybę išplėsti pikocelių ir femtocelių prieinamumą ir naudojimą. Jos turi visapusiškai atsižvelgti į šių korinio ryšio bazinių stočių ir pasidalijamojo bei nelicencijuojamo radijo spektro naudojimo potencialą siekiant suteikti pagrindą belaidžiams jungliesiems tinklams, kuriems gali tekti esminis vaidmuo įveikiant skaitmeninę atskirtį.
7 straipsnis
Radijo spektro naudojimo poreikis vykdant kitų belaidžio ryšio sričių politiką
Siekiant remti tolesnį Sąjungos piliečiams teikiamų novatoriškų audiovizualinių žiniasklaidos ir kitų paslaugų plėtojimą, atsižvelgiant į bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamą ekonominę ir socialinę naudą, valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, siekia užtikrinti, kad pakankamą radijo spektro dalį būtų galima naudoti tokioms palydovinio ir antžeminio ryšio paslaugoms teikti, jeigu toks poreikis yra aiškiai pagrįstas.
8 straipsnis
Radijo spektro naudojimo poreikis vykdant kitų konkrečių sričių Sąjungos politiką
1. Valstybės narės ir Komisija užtikrina radijo spektro prieinamumą ir saugo radijo dažnius, kurie yra būtini Žemės atmosferai ir paviršiui stebėti, kad būtų galima kurti ir naudoti kosmoso taikmenas ir tobulinti transporto sistemas, visų pirma skirtus pasaulinei civilinei palydovinės navigacijos sistemai, sukurtai pagal Galileo programą (17), ir Europos Žemės stebėsenos programai (GMES) (18), taip pat intelektinėms transporto saugos ir transporto valdymo sistemoms.
2. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija atlieka tyrimus dėl radijo spektrui naudoti reikiamos energijos taupymo, siekiant prisidėti prie anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamos politikos, ir svarsto galimybes suteikti radijo spektrą belaidžio ryšio technologijoms, kurios gali padėti sutaupyti kituose paskirstymo tinkluose, pavyzdžiui, vandentiekio tinkluose, vartojamą energiją ir padidinti jos vartojimo efektyvumą, įskaitant pažangiuosius elektros energijos tinklus ir pažangiąsias matavimo sistemas.
3. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, siekia užtikrinti, kad suderintomis sąlygomis būtų suteikta pakankamai radijo spektro siekiant remti saugos paslaugų plėtojimą ir laisvą susijusių prietaisų apyvartą, taip pat inovacinių sąveikiųjų sprendimų kūrimą visuomenės saugos ir apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos nelaimės atveju srityse.
4. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja su mokslo ir akademine bendruomene, kad nustatytų mokslinių tyrimų ir plėtros iniciatyvas ir inovacines taikomąsias sistemas, kurios galėtų padaryti didelį socialinį bei ekonominį poveikį ir (arba) suteikti investavimo galimybių, apsvarsto tokių taikomųjų sistemų radijo spektro poreikį ir prireikus apsvarsto galimybę skirti tokioms taikomosioms sistemoms pakankamai radijo spektro suderintomis techninėmis sąlygomis ir užtikrinant kuo mažesnę administracinę naštą.
5. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, siekia užtikrinti, kad, vadovaujantis Sąjungos tikslais gerinti vidaus rinkos integraciją bei kultūros prieinamumą, reikiamos dažnių juostos būtų skirtos PMSE įrangai.
6. Valstybės narės ir Komisija siekia užtikrinti, kad radijo spektrą būtų galima naudoti radijo dažninio atpažinimo (RDA) ir kitoms daiktų interneto (DI) bevielio ryšio technologijoms, ir bendradarbiauja skatindamos rengti standartus bei derinti radijo spektro paskirstymą DI ryšiui visose valstybėse narėse.
9 straipsnis
Aprašas
1. Nustatomas dabartinio radijo spektro naudojimo tiek komerciniais, tiek viešaisiais tikslais aprašas.
Aprašo tikslai yra šie:
a)
sudaryti galimybes nustatyti tas dažnių juostas, kuriose dabartinio radijo spektro naudojimo veiksmingumas galėtų būti padidintas;
b)
padėti identifikuoti tas dažnių juostas, kurios galėtų būti tinkamos perskirstyti, ir radijo spektro pasidalijamojo naudojimo galimybes siekiant remti šiame sprendime nustatytą Sąjungos politiką, kartu atsižvelgiant į būsimą radijo spektro poreikį remiantis, inter alia, vartotojų ir operatorių reikmėmis, taip pat į tokių reikmių patenkinimo galimybę;
c)
padėti išanalizuoti įvairias radijo spektro naudojimo rūšis (tiek privataus, tiek viešojo sektorių naudotojų);
d)
padėti identifikuoti tas dažnių juostas, kurias būtų galima paskirti arba perskirstyti siekiant padidinti jų naudojimo veiksmingumą, skatinti inovacijas ir stiprinti konkurenciją vidaus rinkoje, nagrinėti naujas radijo spektro pasidalijamojo naudojimo galimybes tiek privataus, tiek viešojo sektorių naudotojų naudai, kartu atsižvelgiant į galimą teigiamą ir neigiamą paskirstymo arba perskirstymo poveikį dabartiniams tokių juostų ir gretimų juostų naudotojams.
2. Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio 1 dalies įgyvendinimą, Komisija, kuo labiau atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės nuomonę, ne vėliau kaip 2013 m. liepos 1 d. priima šiuos įgyvendinimo aktus:
a)
siekiant parengti praktines sąlygas ir vienodus formatus, kurie būtų taikomi valstybėms narėms renkant duomenis apie dabartinį radijo spektro naudojimą ir teikiant tokius duomenis Komisijai, su sąlyga, kad būtų laikomasi Sprendimo Nr. 676/2002/EB 8 straipsnyje nustatytų verslo konfidencialumo taisyklių ir gerbiama valstybių narių teisė neperduoti konfidencialios informacijos, atsižvelgiant į siekį kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir sušvelninti įpareigojimus, kurie pagal kitą Sąjungos teisę šiuo metu taikomi valstybėms narėms, visų pirma įpareigojimus suteikti konkrečios informacijos;
b)
siekiant parengti technologinių tendencijų, radijo spektro būsimo poreikio ir paklausos tose Sąjungos politikos srityse, kurioms taikomas šis sprendimas, analizės metodiką, visų pirma tų paslaugų atveju, kurios galėtų veikti 400 MHz-6 GHz dažnių diapazone, kad būtų nustatyti svarbūs plėtojami ir galimi radijo spektro naudojimo būdai.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Komisija administruoja 1 dalyje nurodytą aprašą, vadovaudamasi 2 dalyje nurodytais įgyvendinimo aktais.
4. Komisija atlieka technologinių tendencijų, radijo spektro būsimo poreikio ir paklausos analizę vadovaudamasi 2 dalies b punkte nurodytais įgyvendinimo aktais. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tos analizės rezultatų ataskaitą.
10 straipsnis
Tarptautinės derybos
1. Tarptautinėse derybose radijo spektro klausimais taikomi šie principai:
a)
jeigu tarptautinių derybų dalykas patenka į Sąjungos kompetencijos sritį, Sąjungos pozicija nustatoma vadovaujantis Sąjungos teise;
b)
jeigu tarptautinių derybų dalykas iš dalies patenka į Sąjungos kompetencijos sritį ir iš dalies - į valstybių narių kompetencijos sritį, Sąjunga ir valstybės narės siekia nustatyti bendrąją poziciją, vadovaudamosi lojalaus bendradarbiavimo principo reikalavimais.
Taikant pirmos pastraipos b punktą, Sąjunga ir valstybės narės bendradarbiauja, vadovaudamosi vieningo atstovavimo Sąjungai ir jos valstybėms narėms tarptautiniu mastu principu.
2. Valstybių narių prašymu Sąjunga teikia joms teisinę, politinę ir techninę paramą, kad radijo spektro derinimo klausimai su Sąjungos kaimyninėmis šalimis, įskaitant šalis kandidates ir stojančiąsias šalis, būtų sprendžiami tokiu būdu, kad atitinkamos valstybės narės galėtų laikytis savo įsipareigojimų pagal Sąjungos teisę. Teikdama tokią paramą, Sąjunga naudojasi visais savo teisiniais ir politiniais įgaliojimais, siekdama skatinti Sąjungos politikos įgyvendinimą.
Siekdama užtikrinti Sąjungos radijo spektro politikos tikslų įgyvendinimą, Sąjunga taip pat remia trečiųjų šalių pastangas radijo spektro valdymą įgyvendinti taip, kad jis būtų suderinamas su Sąjungos radijo spektro valdymu.
3. Dvišaliu arba daugiašaliu pagrindu derėdamosi su trečiosiomis šalimis, valstybės narės turi laikytis įsipareigojimų pagal Sąjungos teisę. Pasirašydamos dokumentus arba kitokiais būdais prisiimdamos tarptautinius su radijo spektru susijusius įsipareigojimus, valstybės narės prie pasirašomo dokumento arba kito priėmimo akto prideda bendrą deklaraciją, kurioje pareiškia, kad jos įgyvendins tokius tarptautinius susitarimus arba vykdys tokius tarptautinius įsipareigojimus laikydamosi savo įsipareigojimų pagal Europos Sąjungos sutartį ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.
11 straipsnis
Įvairių įstaigų bendradarbiavimas
1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja stiprindamos esamą institucinę struktūrą, kad būtų skatinamas radijo spektro valdymo koordinavimas Sąjungos lygmeniu, be kita ko, sprendžiant dviems arba kelioms valstybėms narėms tiesiogiai aktualius klausimus, siekdamos, kad būtų plėtojama vidaus rinka ir užtikrinta, kad Sąjungos radijo spektro politikos tikslai būtų visiškai įgyvendinti.
2. Komisija ir valstybės narės skatina standartizavimo įstaigas, CEPT, Komisijos Jungtinį tyrimų centrą ir visas susijusias Šalis glaudžiai bendradarbiauti techniniais klausimais, kad būtų skatinamas efektyvus radijo spektro naudojimas. Tuo tikslu jos radijo spektro valdymą ir standartizavimą nuosekliai sieja taip, kad būtų stiprinama vidaus rinka.
12 straipsnis
Viešos konsultacijos
Prireikus Komisija organizuoja viešas konsultacijas, kad surinktų visų suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės nuomones apie radijo spektro naudojimą Sąjungoje.
13 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Radijo spektro komitetas, įsteigtas pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB. Tas komitetas - komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
14 straipsnis
Politikos krypčių ir tikslų laikymasis
Jei šiame sprendime nenurodyta kitaip, valstybės narės jame nustatytas politikos kryptis ir tikslus pradeda taikyti ne vėliau kaip 2015 m. liepos 1 d.
15 straipsnis
Ataskaitų teikimas ir peržiūra
Ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 10 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pagal šį sprendimą vykdytos veiklos ir patvirtintų priemonių ataskaitą.
Valstybės narės pateikia Komisijai visą šio sprendimo taikymui peržiūrėti būtiną informaciją.
Ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka šio sprendimo taikymo peržiūrą.
16 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
17 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2012 m. kovo 14 d.