РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. kovo 7 d.
dėl valstybės pagalbos Nr. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Paramos priemonės Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1369)
(Tekstas autentiškas tik rumunų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/246/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV), ir ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1);
atsižvelgdama į Susitarimą dėl Europos ekonominės erdvės, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą;
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija dėl pagalbos C 28/2009 (ex N 433/2009) nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje (2) nustatytą procedūrą;
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal pirmiau minėtas nuostatas, ir atsižvelgusi į jų pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. liepos 17 d. Rumunija pranešė apie dvi paramos priemones (toliau - pranešimas), taikomas Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (toliau - Oltchim arba bendrovė): i) skolos viešosioms institucijoms, kuri sudaro 538 mln. RON (apytiksliai 128 mln. EUR (3)) konvertavimą į paprastąsias akcijas, ir ii) valstybės garantiją, padengiančią 80 % komercinės paskolos, sudarančios 424 mln. EUR. Rumunija pranešė apie šias valstybės pagalbos priemones siekdama teisinio aiškumo, tvirtindama, kad jos nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(2)
Prieš šio pranešimo pateikimą 2008 m. balandžio 10 d. PCC SE (toliau - PCC), Duisburge, Vokietijoje įsisteigusi bendrovė, dabar turinti Oltchim bendrovės akcijų paketo mažumą (18,31 %), pateikė oficialų skundą, teigdama, kad planuotas skolos konvertavimas į paprastąsias akcijas yra nesuderinamas su valstybės pagalba.
(3)
Užregistravusi skundą, Komisija apsikeitė korespondencija ir informacija su Rumunijos valdžios institucijomis, Oltchim ir skundo pateikėju, taip pat keletą kartų susitiko su Rumunijos valdžios institucijomis ir Oltchim atstovais bei su skundo pateikėjo atstovais.
(4)
2009 m. rugsėjo 15 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimų procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį dėl praneštų priemonių (toliau - sprendimas pradėti procedūrą). Rumunija 2009 m. lapkričio 3 d. pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.
(5)
Sprendimas pradėti procedūrą 2009 m. gruodžio 29 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). 2009 m. gruodžio 21 d. raštais Komisija pakvietė aštuonias bendroves, Oltchim konkurentes, kurios galėjo būti suinteresuotos teisminiu procesu, pateikti pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.
(6)
Komisijai pastabas pateikė penkios trečiosios šalys: 2010 m. sausio 26 d. raštu Vestolit GmbH & Co. KG (toliau - Vestolit); 2010 m. sausio 26 d. raštu Ineos ChlorVinyls (toliau - Ineos); 2010 m. sausio 27 d. ir 2010 m. sausio 28 d. raštais dvi bendrovės, kurios paprašė neatskleisti jų tapatybės (toliau - I ir II anonimiškos šalys); ir 2010 m. sausio 29 d. raštu privatus asmuo Virgilio Bestea.
(7)
Šios pastabos buvo perduotos Rumunijai 2010 m. kovo 2 d. raštu. Rumunija atsakė į pirmiau nurodytas trečiųjų šalių pastabas 2010 m. balandžio 8 d. raštu.
(8)
Šešta trečioji šalis Firebird Management LLC (toliau - Firebird) - investicijų fondas, kuriam tuo metu priklausė 1,328 % Oltchim akcijų, pateikė informaciją ir pastabas 2010 m. gegužės 27 d. ir 2010 m. liepos 8 d. raštuose. Firebird pastabos buvo perduotos Rumunijai 2010 m. birželio 25 d. ir 2010 m. liepos 27 d. raštais.
(9)
PCC, skundo pateikėjas, pateikė su byla susijusią informaciją 2010 m. gegužės 6 d., 2010 m. gegužės 18 d., 2010 m. gegužės 19 d., 2010 m. gegužės 28 d., 2010 m. birželio 13 d., 2010 m. birželio 18 d., 2010 m. liepos 22 d., 2010 m. rugpjūčio 6 d., 2010 m. rugsėjo 2 d., 2010 m. spalio 18 d., 2011 m. balandžio 9 d., ir 2011 m. balandžio 14 d. raštuose. Be šių dokumentų, PCC taip pat pateikė daug su byla susijusios informacijos, daugiausiai įvairių laikraščių straipsnius ir kitą, dažniausiai viešai prieinamą informaciją.
(10)
Be to, I ir II anonimiškos šalys (kurios taip pat pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, ir kurios paprašė neatskleisti jų tapatybės) pateikė papildomos informacijos 2010 m. rugsėjo 21 d., 2011 m. vasario 22 d., 2011 m. vasario 28 d., 2011 m. liepos 26 d. ir 2011 m. spalio 28 d.
(11)
Komisija konstatuojamos dalies 9 ir 10 punktuose minėta pastabas tais atvejais, kai jose buvo naujos informacijos ir argumentų, ir kai jos buvo susiję su dabartine procedūra, perdavė Rumunijai 2010 m. birželio 25 d., 2010 m. rugpjūčio 2 d., 2010 m. rugsėjo 9 d., 2010 m. rugsėjo 22 d., 2010 m. spalio 20 d., ir 2011 m. lapkričio 23 d. raštais.
(12)
Rumunija į papildomas pastabas atsakė 2010 m. liepos 30 d., 2010 m. rugsėjo 2 d., 2010 m. spalio 12 d., 2010 m. spalio 26 d., 2010 m. lapkričio 23 d. ir 2011 m. gruodžio 7 d. raštais. Ji taip pat pateikė papildomą su byla susijusią informaciją 2011 m. kovo 29 d., 2011 m. balandžio 14 d., 2011 m. liepos 27 d., 2011 m. rugsėjo 9 d. ir 2011 m. rugsėjo 21 d. raštuose.
(13)
Paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, Briuselyje įvyko keletą Komisijos departamentų ir Rumunijos valdžios institucijų posėdžių: 2010 m. birželio 30 d., 2010 m. liepos 15 d., 2011 m. gegužės 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 12 d. Komisijos departamentų darbuotojai taip pat keletą kartų susitiko su skundo pateikėjo PCC atstovais.
(14)
2011 m. birželio 22 d. raštu Rumunijos valdžios institucijos panaikino savo 2009 m. liepos 17 d. pranešimą dėl valstybės garantijos 424 mln. EUR paskolai. Jos taip pat pranešė Komisijai, kad jų pranešimas dėl skolos konvertavimo į paprastąsias akcijas išlieka galiojančiu.
(15)
2011 m. rugpjūčio 10 d. Rumunijos Vyriausybė patvirtino memorandumą, kuriuo Ekonomikos, prekybos ir verslo aplinkos ministerijos, AVAS (5) ir Oltchim atstovai įgaliojami priimti AVAS ir Oltchim privataus verslo taisyklėmis ir įstatymais pagrįstą susitarimą, kuriame Oltchim bendrovė pripažintų nuo 2007 m. sausio 1 d. skolai susidariusias palūkanas.
(16)
2011 m. rugsėjo 9 d. raštu Rumunijos valdžios institucijos paskelbė, kad Oltchim ir AVAS ketino sudaryti pirmiau minėtą privataus verslo taisyklėmis ir įstatymais pagrįstą susitarimą, ir kad AVAS visas tokiu būdų susidariusias palūkanas kartu su pagrindine skola konvertuotų į paprastąsias akcijas.
(17)
2011 m. spalio 21 d. raštu Rumunijos ministras pirmininkas Emilis Bocas pranešė apie tvirtą Rumunijos Vyriausybės įsipareigojimą pilnai privatizuoti Oltchim, įskaitant visą viešųjų institucijų po skolos konvertavimo susidariusį akcijų paketą. Apie privatizavimą turėjo būti paskelbta 2012 m. kovo mėn. pabaigoje, o privatizavimo procesas turėjo būti baigtas 2012 m. gegužės mėn. pabaigoje. 2012 m. vasario 16 d. raštu naujasis Rumunijos ministras pirmininkas Mihai-Răzvan Ungureanu pakartotinai patvirtino šiuos įsipareigojimus.
(18)
Rumunija pateikė papildomas pastabas ir informaciją 2011 m. spalio 13 d. ir 2011 m. gruodžio 23 d. raštais.
(19)
Konstatuojamos dalies 17 ir 18 punktuose minėtuose raštuose teigiama, kad Rumunija pakeitė pranešimą dėl 1 priemonės teigdama, jog 538 mln. RON skolos viešosioms institucijoms konvertavimas turėjo būti derinamas su vėliau vykdomu Oltchim akcijų paketo privatizavimu, ir kad skolos konvertavimas turėjo būti vertinamas atsižvelgiant į iškart po to vykdomą bendrovės privatizavimą.
II. TEISINIS BYLOS APIBŪDINIMAS
II.1. Bendrovė
(20)
Oltchim yra didelis Rumunijos naftos chemijos produktų gamintojas, gaminantis PVC, kaustinę sodą, chlorą, DOP (dioktilftalatą) ir polieterio poliolį. Bendrovės pagrindinis produktas yra PVC, dabar sudarantis apie 37,5 % visos produkcijos, ir 2008 m. duomenimis ES rinkoje jo dalis sudarė 2,1 % (6). Oltchim yra viena iš didžiausių naftos chemijos bendrovių Rumunijoje ir pietryčių Europoje, gaminanti 78 rūšių produkciją iš 40 pagrindinių chemijos produktų. Apie 80 % produkcijos bendrovė eksportuoja į Europą ir kitus regionus.
(21)
Oltchim yra pagrindinis pramonės sektoriaus darbdavys Rumunijos Vâlcea regione, kuris remiamas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. 2011 m. spalio 15 d. bendrovėje dirbo 3 470 žmonių (7). Dėl dabartinės sunkios finansinės padėties 2011 m. gruodį bendrovė laikinai atleido 1 000 darbuotojų ir dar papildomai 993 darbuotojus 2012 m. sausį (8).
(22)
Bendrovė veikia nuo 1966 m., 1990 m. ji buvo perorganizuota, o 1997 m. įtraukta į Rumunijos akcijų biržą. Rumunijos valstybei (dabar konkrečiai Ekonomikos ministerijai) priklauso bendrovės kontrolinis akcijų paketas - 54,8 %. Pagrindinis mažumos akcininkas (18,31 % akcijų) yra PCC, kuris šiame procese taip pat yra skundo pateikėjas, ir kuriam priklauso Oltchim konkurentas Lenkijoje Rokita SA. Kitos bendrovės akcijos priklauso Nachbar Services Ltd (14,02 %), įvairiems privatiems asmenims (11,04 %) ir kitiems juridiniams asmenims (1,81 %).
II.2. Įvykiai iki Rumunijos įstojimo į ES
II.2.1 Valstybės skolos kilmė
(23)
1992-2008 m. laikotarpiu Oltchim į gamybos linijos modernizavimą investavo iš viso apytiksliai 371 mln. EUR (iš šios sumos 118,8 mln. EUR buvo investuota 2007-2008 m.). Dėl šių investicijų Oltchim 1995-2000 m. laikotarpiu paėmė 12 komercinių paskolų, kurių visa apytikslė suma yra 171 mln. DEM ir 60 mln. USD. Paskolos buvo paimtos su Finansų ministerijos valstybės garantija.
(24)
Kadangi Oltchim nesugebėjo grąžinti paskolų, bankai nuo 1999 m. lapkričio mėn. ėmė reikalauti valstybės garantijų.
(25)
1999-2002 m. Finansų ministerija išmokėjo sumas pagal minėtas garantijas. Už tokias 1999-2002 m. pareikalautas valstybės garantijas ir atitinkamai išmokėtas sumas ji paskaičiavo dideles (nuo 0,15 % iki 0,3 % per dieną) palūkanas ir baudas, per metus sudarančias 54-110 % (9).
(26)
2002 m. birželį Oltchim įsiskolinimas Finansų ministerijai dėl valstybės garantijų ir dėl joms taikomų palūkanų ir baudų sudarė 303 mln. EUR (apytiksliai 72 mln. EUR). Tada šią sumą Finansų ministerija perrašė Rumunijos agentūrai AVAS, įgaliotai susigrąžinti valstybės skolą (10). Siekiant išsaugoti skolos vertę hiperinfliacinėje aplinkoje, ji buvo konsoliduota USD ir jos galutinė suma siekė 91 mln. USD.
(27)
Remiantis Rumunijos įstatymu (GEO 51/1998), AVAS nebuvo konkrečiai įgaliota skaičiuoti palūkanas ir taikyti baudas skolai, kurią jai buvo patikėta atgauti iš bendrovių skolininkių.
II.2.2 Skolos konvertavimas 2003 m.
(28)
Pirmą kartą privatizuoti bendrovę buvo bandyta 2001 m., kai AVAS suderėjo ir pasirašė su Exall Resources valstybės akcijų paketo bendrovėje pardavimo susitarimą. Pardavimo susitarimas buvo anuliuotas dėl to, kad pirkėjas nesugebėjo įvykdyti mokėjimo įsipareigojimų ir garantuoti technologinių/aplinkos apsaugos investicijų į bendrovę.
(29)
Antrą kartą privatizuoti Oltchim buvo bandyta 2003 m. spalio mėn., kai Rumunijos privatizavimo agentūra APAPS paskelbė pranešimą dėl valstybės akcijų paketo pardavimo. Potencialiems investuotojams buvo pranešta, kad skola valstybei bus konvertuota į paprastąsias akcijas, siekiant padaryti bendrovę patrauklesne potencialiems investuotojams.
(30)
Tačiau potencialiam investuotojui (Rompetrol) ir mažumos akcininkams užginčijus 2003 m. skolos konvertavimą Rumunijos teismuose, privatizavimo pasiūlymas 2003 m. lapkričio mėn. pradžioje buvo anuliuotas. Nepaisant to, 2003 m. lapkričio mėn. AVAS 95 mln. USD skola (t. y. perrašyti 91 mln. EUR ir kiti papildomi Finansų ministerijos nuo 2002 m. birželio mėn. AVAS perrašyti mokėjimai pagal suteiktas garantijas), sudaranti 322 mln. RON, Oltchim visuotinio akcininkų susirinkimo sprendimu, priimtu valstybės atstovų balsų dauguma, buvo konvertuoti į paprastąsias akcijas. Taigi, valstybės akcijų paketo dalis Oltchim padidėjo nuo 53,26 % iki 95,73 %.
(31)
2005 m. lapkričio mėn. Vâlcea komercinis teismas anuliavo Oltchim visuotinio susirinkimo sprendimą dėl skolos valstybei konvertavimo remdamasi tuo, kad skola valstybei buvo konvertuota neleidžiant kapitalo didinime dalyvauti mažumos akcininkams.
(32)
2006 m. birželio mėn. Rumunijos vyriausybė paskelbė nepaprastąjį potvarkį (11), kuriuo valstybės atstovai Oltchim visuotiniame akcininkų susirinkime įgaliojami balsuoti neteikti apeliacijos dėl teismo sprendimo, kuriuo anuliuojamas pirmasis skolos konvertavimas, ir imtis reikalingų žingsnių konvertavimui anuliuoti. Teismo sprendimas, anuliuojantis skolos konvertavimą, galutinai įsigaliojo 2006 m. rugpjūčio mėn. Akcinis kapitalas buvo sumažintas 2007 m. lapkričio mėn. Anuliavus skolos konvertavimą, susidariusi skola buvo vėl įrašyta į sąskaitas savo istorine 95 mln. USD verte ir galiausiai sudarė 317 mln. RON.
II.2.3 Vėliau susikaupusi skola
(33)
Finansų ministerija, po pirmojo skolos perrašymo AVAS 2002 m. birželio mėn., laikotarpiu nuo 2002 m. birželio mėn. iki 2006 m. gruodžio mėn. toliau vykdė mokėjimus pagal 1999 m. lapkričio mėn. pareikalautas valstybės garantijas. 2003-2006 m. laikotarpiu, kai 2003 m. skolos konvertavimas dar nebuvo anuliuotas, visa Finansų ministerijos papildomų mokėjimų dėl pareikalautų garantijų suma sudarė 191 mln. RON. Remdamasi 2002 m. birželio mėn. Finansų ministerijos ir AVAS sudarytu susitarimu dėl valstybės skolos perrašymo, Finansų ministerija faktiškai atlikusi mokėjimus pagal garantijas visas šias gautinas sumas atskiromis dalimis perrašė AVAS. AVAS taip pat konsolidavo šias gautinas sumas į USD: 2006 m. jos sudarė 60 mln. USD.
(34)
Taigi, Rumunijos stojimo į ES datą - 2007 m. sausio 1 d. - visa Oltchim skola AVAS sudarė 60 mln. USD (12).
II.3. Įvykiai Rumunijai įstojus į ES
II.3.1 Skolos pokyčiai
(35)
Nuo 2007 m. sausio 1 d. visus mokėjimus, susijusius su išorinėmis paskolomis atliko Oltchim bendrovė. Finansų ministerija nebeatliko jokių papildomų mokėjimų dėl pareikalautų garantijų.
(36)
2007 m. lapkričio mėn. dėl skolos konvertavimo anuliavimo susidariusi 95 mln. USD suma buvo įrašyta į Oltchim sąskaitas ir pridėta prie 60 mln. USD, susijusių su vėlesniais mokėjimais, - taip susidarė iš viso 155 mln. USD skola valstybei (508 mln. RON). Ši 155 mln. USD skola valstybei Oltchim sąskaitose yra nurodyta RON (t. y. 508 mln. RON). Nuo tada ši USD išreikšta suma Oltchim sąskaitose nurodyta RON, ir suma Rumunijos valiuta nesikeitė, nes kiekvienu nauju ataskaitų teikimo laikotarpiu bendrovė balanse nurodydavo istorinę RON vertę (13), kuri visada buvo didesnė nei tada taikytina verte, nes RON vertė USD atžvilgiu laikui bėgant didėjo.
(37)
AVAS, pritaikiusi išimtį GEO 51/1998 nustatytai bendrajai taisyklei (žr. 27 konstatuojamąją dalį), remdamasi Vyriausybės nepaprastuoju potvarkiu Nr. 45/2006 (toliau - GEO 45/2006), 2007 m. pagal indėliams USD taikomą vienerių metų LIBOR (14) kursą jai Finansų ministerijos perrašytoms iš Oltchim gautinoms sumoms dėl 2003 m. skolos konvertavimo 2003-2006 m. laikotarpiu priskaičiavo 29,9 mln. RON palūkanų.
(38)
Atitinkamai, nuo 2007 m. lapkričio mėn. visa Oltchim skola AVAS sudarė 155 mln. USD (508 mln. RON) ir 29 mln. RON - iš viso 538 mln. RON. Toliau tekste šiame sprendime minima skola bus RON, nes konvertuota skola, apie kurią pranešta, taip pat nurodyta RON.
II.3.2 Antrasis skolos konvertavimas
(39)
2007 m. sausio mėn. Rumunijos Parlamentas Įstatymu 30/2007 patvirtino GEO 45/2006, kuriuo suteikiama teisė AVAS anuliuoti pirmąjį skolos konvertavimą ir įgaliojama įvykdyti antrąjį konvertavimą - šį kartą atsižvelgiant į mažumos akcininkų pirmenybės teises.
(40)
Deja, šiam antrajam bandymui konvertuoti skolą į paprastąsias akcijas pasipriešino naujasis pagrindinis mažumos akcininkas PCC, kuris nesutiko dalyvauti šioje operacijoje.
(41)
2007 m. gegužės mėn. PCC įsigijo 1,2 % Oltchim akcijų už 7,5 mln. EUR, t.y. galutinai įsigaliojus nacionalinio teismo sprendimui, kuriuo buvo panaikintas pirmasis skolos konvertavimas, nes sprendimo neužginčijo nei Oltchim, nei Rumunijos valdžios institucijos. Kai bendrovės sąskaitose vėl buvo įrašyti iki skolos konvertavimo buvę duomenys, PCC turima 1,2 % akcijų paketo dalis išaugo iki 12 % (15).
(42)
2008 m. balandžio mėn. PCC pateikė skundą Komisijai, tvirtindama, kad skolos konvertavimas į akcijas yra nesuderinama valstybės pagalba (žr. 2 konstatuojamąją dalį).
(43)
Rumunijos valdžios institucijos, siekdamos užtikrinti suderinamumą su SESV 108 straipsnio 3 dalimi, nusprendė pirmiau gauti Komisijos patvirtinimą dėl valstybės pagalbos ir tik tada vykdyti antrąjį skolos konvertavimą, ir pranešė apie priemonę.
II.4. Dabartinė Oltchim padėtis
(44)
Rumunijos valdžios institucijos tvirtina, kad 2006 m. anuliavus 2003 m. skolos konvertavimą, jos vėl bandė privatizuoti bendrovę su skola atitinkamai 2006 ir 2008 m. Remiantis Rumunijos valdžios institucijomis, tokiomis sąlygomis pirkti bendrovės nenorėjo joks investuotojas.
(45)
Be to, remiantis Rumunijos valdžios institucijomis, bendrovė susiduria su sunkumais nuo 2008 m., konkrečiai: i) dėl pagrindinio tiekėjo Arpechim pagrindinės žaliavos tiekimo sustabdymo; ii) neigiamas poveikis bendrovės grynojo turto vertei dėl didelės skolos dalies atstatymo anuliavus 2003 m. skolos konvertavimą 2007 m. lapkričio mėn.; iii) bendrovės apyvartinių lėšų trūkumas, taip pat atsiradęs dėl skolos konvertavimo anuliavimo; ir galiausiai (iv) pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikis.
(46)
2008 finansiniais metais Oltchim veiklos nuostoliai sudarė 71 mln. RON (17 mln. EUR), grynasis nuostolis 226 mln. RON (54 mln. EUR), ir susikaupę nuostoliai - 1,367 mlrd. RON (325 mln. EUR). 2008 m. lapkričio mėn. užsidarius pagrindiniam etileno tiekėjui Arpechim, bendrovė veikė 45 % pajėgumu ir apie trečdalis darbuotojų buvo laikinai atleisti.
(47)
2008 m. pabaigoje AVAS iki tol laikytos Oltchim akcijos buvo pervestos į Ekonomikos ministerijos akcijų paketą.
(48)
2009 m. gruodžio mėn. Oltchim už [0]-[10] EUR (16) įsigijo turto (etileno įrangą) iš ankstesnio savo tiekėjo ir sumokėjo už jo atsargas/inventorių [10]-[20] mln. EUR. Remiantis Rumunijos valdžios institucijomis, įgyjamas turtas buvo finansuojamas iš klientų išankstinių mokėjimų. Arpechim vėl pradėjo veikti 2011 m. gegužės mėn.
(49)
Remiantis Oltchim 2009 m. finansinių ataskaitų duomenimis, 2009 m. gruodžio 31 d. šios bendrovės veiklos nuostoliai buvo 26 mln. EUR (109 mln. RON), grynieji nuostoliai - 52,4 mln. EUR (220 mln. RON), sukaupti nuostoliai -377 mln. EUR (1,584 mlrd. RON), ir 112 mln. EUR (469 mln. RON) neigiamos vertės nuosavi ištekliai.
(50)
Remiantis Oltchim finansinių ataskaitų duomenimis, 2010 m. gruodžio 31 d. šios bendrovės veiklos pelnas buvo 56 mln. EUR, grynasis pelnas 32 mln. EUR (220 mln. RON) ir sukaupti nuostoliai 383 mln. EUR. Teigiamas veiklos ir grynasis rezultatas susidarė naujai įvertinus iš Arpechim už [0]-[10] EUR įsigytą turtą (nauja vertė - [80]-[100] mln. EUR) - skirtumas buvo įrašytas į buhalterines knygas kaip pelnas, gautas perkant turtą mažesne nei rinkos kaina.
(51)
Remiantis Oltchim šešių mėnesių finansinių ataskaitų duomenimis (17), 2011 m. birželio 30 d. šios bendrovės veiklos nuostoliai buvo 7,4 mln. EUR, grynieji nuostoliai 17,4 mln. EUR, sukaupti nuostoliai 401 mln. EUR ir 358 mln. EUR neigiamos vertės nuosavi ištekliai (neįskaitant skolos AVAS).
III. SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ
(52)
2009 m. rugsėjo 15 d. Komisija pradėjo oficialų tyrimą dėl dviejų Oltchim taikytų paramos priemonių, apie kurias Rumunija pranešė 2009 m. liepos mėn.
-
1 priemonė. Skolos, kurios bendra vertė - 538 mln. RON (apytiksliai 128 mln. EUR) konvertavimas; ir
-
2 priemonė. Akcininko garantija, padengianti 80 % komercinės 424 mln. EUR paskolos tolesnėms modernizavimo investicijoms. (Rumunija panaikino pranešimą dėl 2 priemonės 2011 m. birželio 22 d. raštu).
(53)
Komisija siekė išsiaiškinti, ar, priešingai Rumunijos teiginiams, paramos priemonė, apie kurią buvo pranešta, nesuteikė pernelyg didelio pranašumo bendrovei, ir ar toji priemonė buvo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(54)
Be to, sprendime pradėti procedūrą nustatyta, kad tai, jog valstybė nuo 2007 m. sausio 1 d. neskaičiavo palūkanų ir netaikė baudų dėl negrąžintos valstybės skolos, galėjo taip pat būti valstybės pagalba (įvardinta kaip 3 priemonė).
(55)
Galiausiai, Komisija abejojo, ar priemonės galėjo būti laikomos suderinamomis su SESV pagal atitinkamas valstybės pagalbos taisykles, jei būtų nustatyta, kad jos gali būti laikomos valstybės pagalba.
IV. RUMUNIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ
(56)
Atsakydamos į sprendimą pradėti procedūrą, Rumunijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad nė viena iš trijų priemonių nebuvo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 punktą, nes Rumunijos valstybės elgesys buvo suderinamas su rinkos principais.
(57)
Visų pirma, Rumunija primygtinai teigė, kad praneštos priemonės (skolos konvertavimas ir akcininko garantija) būtų užtikrinusios Oltchim bendrovei galimybę vėl tapti pelninga, nes būtų buvęs išspręstas kapitalo nuvertėjimo klausimas ir būtų suteiktos augimo strategijai reikalingos lėšos. Be to, Rumunija pabrėžė, kad Komisija turėjo atsižvelgti į dvigubą valstybės, kaip Oltchim akcininkės ir kreditorės, vaidmenį.
(58)
Galiausiai, Rumunija tvirtino, kad 3 priemonė nebuvo valstybės pagalba, nes valstybės elgesys dėl to, kad ji nereikalavo grąžinti susidariusios skolos, buvo išskirtinai susijęs su planais konvertuoti skolą, ir Rumunijos valdžios institucijų elgesys šios skolos atžvilgiu buvo nuoseklus ir atitiko bet kokio rinkos operatoriaus elgesį panašioje situacijoje.
V. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(59)
Vestolit 2010 m. sausio 26 d. pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą išreiškė susirūpinimą dėl valstybės paramos priemonių paketo, apie kurį Rumunija pranešė 2009 m. liepos mėn. Vestolit save laiko Oltchim konkurente, nes abi šalys gamina PVC. Remiantis Vestolit, joks privatus investuotojas nebūtų parėmęs išskirtinai tik pasenusios Arpechim įrangos pirkimu ir pertvarkymu pagrįstos investicijų programos.
(60)
Ineos 2010 m. sausio 21 d. rašte tvirtino, kad remiantis sprendime pradėti procedūrą pateikta informacija, atrodė, kad Oltchim yra sunkumų patirianti bendrovė, todėl nepanašu, kad privatus investuotojas būtų taikęs jai tokias priemones, kokias taikė Rumunijos valstybė. Ineos taip pat atkreipė dėmesį į tą faktą, kad Europos PVC rinka pasižymi dideliu pajėgumų pertekliumi, todėl bet kokia potenciali pagalba vienam iš rinkos dalyvių labai iškreiptų rinką.
(61)
Firebird 2010 m. gegužės 28 d. pateiktos pastabos yra panašaus turinio, kaip ir pirmiau minėtų suinteresuotųjų šalių.
(62)
2010 m. sausio 28 d. raštu kitas Oltchim konkurentas, I anonimiška šalis, taip pat pateikė į Vestolit ir Ineos panašias pastabas. Ji taip pat pabrėžia, kad veiklos pagalba negali būti laikoma suderinama su SESV, o Oltchim atveju neatrodo, kad parama galėjo kokiu kitu būdu derėti su SESV.
(63)
2010 m. sausio 27 d. raštu II anonimiška šalis tvirtino, kad visos sprendime pradėti procedūrą nurodytos priemonės yra nesuderinama pagalba. Ši II anonimiška šalis taip pat tvirtino, kad:
(a)
Oltchim 1995-2000 m. laikotarpiu suteiktos valstybės garantijos Rumunijai įstojus į ES buvo toliau taikomos, konkrečiai iki 2009 m. spalio 31 d., todėl nuo įstojimo datos turėtų būti laikomos nauja pagalba;
(b)
Oltchim sunkumų, kuriuos ji patiria nuo tada, kai 1999 m. lapkričio mėn. buvo pareikalauta valstybės garantijų, priežastis - bendrovės struktūrinės problemos (blogas valdymas, blogi verslo strategijos pasirinkimai, tikros ir veiksmingos restruktūrizacijos nebuvimas);
(c)
Arpechim įrangos įsigijimas neatitinka Oltchim verslo interesų; tai ateityje neatneš pelno;
(d)
vėliau laikotarpiu nuo 2002 m. birželio mėn. iki 2006 m. gruodžio mėn. Finansų ministerijos mokėjimai dėl pareikalautų valstybės garantijų rodo, kad Oltchim tuo laikotarpiu turėjo sunkumų;
(e)
Rumunija iš tikrųjų bandė privatizuoti bendrovę tik kartą - 2001 m., o vėlesni nepavykę privatizavimo bandymai 2003 ir 2006 m. buvo tik strategija nereikalauti valstybės skolos;
(f)
paramos paketą, apie kurį buvo pranešta 2009 m. liepos mėn., grindžiantis verslo planas buvo nepatikimas, o labiausiai - jame pateikta jautrumo analizė ir tikėtinos investicijos kapitalo grąžos analizė;
(g)
valstybė, remdama tokios plačios apimties investicijų programą, būtų patyrusi didelių nuostolių, nes įplaukos, kurių tikėtasi gauti privatizavus Oltchim, nebūtų padengusios paramos priemonių išlaidų;
(h)
atsižvelgiant į tą faktą, kad praneštos priemonės buvo valstybės pagalba, Rumunija turėjo pasiūlyti Oltchim restruktūrizavimo planą, kuriuo remiantis būtų buvę galima įvertinti pagalbos suderinamumą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (18).
(64)
Vėliau, vykdant procedūrą, PCC atkreipė Komisijos dėmesį į tą faktą, kad 2010 m. birželio mėn. Rumunijos aplinkos apsaugos agentūra skyrė Oltchim 14,34 mln. EUR gamtos apsaugos baudą dėl pavėluoto CO2 sertifikatų už 2009 m. grąžinimo (19). PCC nuomone, tikėtinas baudos neišieškojimas reiškė papildomą valstybės pagalbą bendrovei. Firebird2010 m. liepos 8 d. rašte taip pat iškelia klausimą dėl aplinkos apsaugos baudos.
(65)
2010 m. spalio mėn. ir 2011 m. lapkričio mėn. PCC taip pat informavo Komisiją, kad valstybei priklausantis elektros tiekėjas SC Electrica SA (toliau - Electrica), ir kiti valstybės kreditoriai (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, druskos tirpalo ir kalkių tiekėjas, ir SC CET Govora SA, pramoninių garų tiekėjas) iš esmės pakeitė skundus Oltchim atžvilgiu.
VI. RUMUNIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ
(66)
2010 m. balandžio 8 d. atsakyme dėl suinteresuotųjų šalių pastabų Rumunija iš esmės teikia nuorodas į savo pranešimus ir ankstesnes pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.
(67)
Visų pirma, Rumunija teigia, kad priešingai vienos iš trijų šalių tvirtinimui, Arpechim naftos chemijos turto įsigijimas ir pertvarkymas apima visą reikalingą restruktūrizaciją ir yra būtinas ilgalaikiam bendrovės gyvybiškumui, ir kad galima tikėtis, jog integruota Oltchim-Arpechim naftos chemijos padalinio platforma duos pelno.
(68)
Rumunija taip pat pakartoja savo teiginius, kad veiksmai, kurių buvo imtasi Oltchim skolų atžvilgiu, nesuteikė Oltchim jokio pranašumo. Galiausiai, Rumunija taip pat patvirtino ketinimą privatizuoti Oltchim.
VII. PRANEŠIMO APIE VALSTYBĖS GARANTIJĄ (2 PRIEMONĖ) ATŠAUKIMAS
(69)
Remiantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (20), 8 straipsniu, kai jau yra pradėta oficiali tyrimų procedūra, tačiau kol Komisija dar nėra priėmusi sprendimo dėl pagalbos praneštoje priemonėje pobūdžio, valstybė narė gali laiku atšaukti pranešimą,. Tokiu atveju Komisija baigs procedūrą priimdama sprendimą, kad dalykas lieka neišspręstas.
(70)
Rumunijos valdžios institucijos atšaukė pranešimą dėl valstybės garantijos, suteiktos 80 % 424 mln. EUR paskolos. Taigi, 2 priemonės atžvilgiu, Komisijos tyrimas liko nebaigtu.
VIII. RUMUNIJOS POZICIJA PANAIKINUS PRANEŠIMĄ DĖL 2 PRIEMONĖS
VIII.1. 1 priemonės pakeitimas. Rumunijos ketinimas privatizuoti
(71)
2011 m. vasario mėn. buvo paprašyta taikyti bendrą ES ir Tarptautinio valiutos fondo (toliau - TPF) prevencinės finansinės pagalbos programą siekiant paremti Rumunijos ekonominio augimo atgaivinimą, daugiausiai dėmesio skiriant struktūrinėms reformoms tuo pačiu pagerinant fiskalinį tvarumą ir konsoliduojant finansinį stabilumą. 2011 m. gegužės mėn. Taryba priėmė sprendimą (21) siekiant suteikti Rumunijai 1,4 mlrd. EUR vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą. 2011 m. kovo mėn. TVF patvirtino naują prevencinį rezervinį susitarimą (22) Rumunijai. Pagal šį susitarimą TVF leidžia Rumunijai naudotis prevenciniame rezerviniame susitarime numatyta 3 090,6 mln. SDR (3,5 mlrd. EUR) finansine pagalba per ateinančius dvejus metus. Finansavimas yra susietas su Rumunijai keliamomis sąlygomis, kad ji įvykdys eilę biudžeto deficito mažinimo tikslų, nurodytų Rumunijos valdžios institucijų pateiktame Ketinimų protokole, kurie taip pat yra techninio susitarimo memorandumo (toliau - TSM) dalis. TSM tikslai apima inter alia valstybės įmonių įmokų vėlavimų ir nuostolių sumažinimą. Ketinimų protokole ir 2011 m. gruodžio 2 d. TSM (23) Rumunija įsipareigojo iki 2012 m. balandžio mėn. pabaigos paskelbti Oltchim privatizavimo konkursą.
(72)
Vėliau 2011 m. Rumunijos valdžios institucijos paskelbė keletą viešų pareiškimų dėl Rumunijos Vyriausybės ketinimo privatizuoti Oltchim.
(73)
Rumunija taip pat įsipareigojo Komisijai privatizuoti Oltchim. Konkrečiai, 2011 m. spalio 21 d. raštu, adresuotu Komisijos pirmininko pavaduotojui Joaquínui Almunijai, Rumunijos ministras pirmininkas Emilis Bocas pranešė, kad Rumunija įsipareigoja iki 2012 m. gegužės mėn. visiškai privatizuoti Oltchim, įskaitant konvertavus skolą susidariusias akcijas. 2012 m. vasario 9 d. susiformavus naujai Rumunijos vyriausybei, naujasis ministras pirmininkas Mihai Razvan Ungureanu 2012 m. vasario 16 d. raštu pakartotinai patvirtino šį įsipareigojimą.
(74)
Dėl biudžetinių sunkumų Rumunija jau nebeketina likti Oltchim savininke ir finansuoti reikalingas investicijas suteikdama valstybės garantiją, bet siekia turimas Oltchim akcijas parduoti.
VIII.2. Pokyčiai 3 priemonės atžvilgiu. Susitarimas dėl palūkanų
(75)
2011 m. rugsėjo 9 d. raštu Rumunijos valdžios institucijos pranešė Komisijai ketinančios skaičiuoti palūkanas susidariusiai AVAS skolai, kuri 2007 m. sausio 1 d. siekė 538 mln. RON. Rumunija taip pat paaiškino, kad tai bus daroma laikantis AVAS ir Oltchim skolos susitarimo, kuriuo remiantis bendrovė išieškos paskaičiuotas palūkanas. Tame pačiame rašte Rumunijos valdžios institucijos pažymėjo, kad taip susikaupusios palūkanos bus taip pat konvertuotos į paprastąsias akcijas, kaip ir pagrindinė skola valstybei, - tai nurodyta pranešime dėl 1 priemonės.
(76)
2011 m. gruodžio 23 d. raštu Rumunijos valdžios institucijos pateikė kopiją 2011 m. gruodžio 22 d. AVAS ir Oltchim privatine teise reglamentuojamo susitarimo, kuriame bendrovė pripažino nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. susikaupusias iš viso 511 mln. RON valstybės skolos palūkanas. Rumunijos valdžios institucijos paaiškino, kad palūkanos buvo paskaičiuotos kaip sudėtinės palūkanos, skaičiuojant delspinigius už susijusius laikotarpius, kai komerciniai bankai taikė bendrovės nuo 2007 m. sausio 1 d. paimtoms skoloms aukščiausias palūkanų normas, ir taikant Komisijos rekomenduojamas orientacines palūkanų ir diskonto normas. Taikant šį metodą buvo gautos toliau nurodytos palūkanų normos ir sukauptos AVAS skolos palūkanos.
1 lentelė
AVAS priskaičiuotų palūkanų pasiskirstymas 2007-2011 m. laikotarpiu.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
Taikytina palūkanų norma
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-12.31 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Palūkanų suma (suapvalinta iki mln. RON)
58
87
129
114
123
Iš viso AVAS nuo 2007 m. priskaičiuotų palūkanų 511 mln. RON
(77)
Tame pačiame rašte Rumunijos valdžios institucijos teigė, kad pasirengimas įvykdyti 538 mln. RON AVAS skolos ir nuo tos skolos susikaupusias palūkanas konvertavimą buvo pradėtas siekiant laikytis siūlomo privatizavimo tvarkaraščio.
VIII.3. Rumunijos argumentai dėl ketinimo privatizuoti
(78)
Kaip paaiškinta pirmiau, Rumunijos valdžios institucijos atšaukė 2 priemonę (žr. VII skyrių). Rumunijos valdžios institucijos, atšaukusios pranešimą dėl valstybės garantijos, tvirtino, kad dabartinė 1 priemonė, t. y. 538 mln. RON AVAS skolos ir nuo jos nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. susikaupusios papildomos 511 mln. EUR palūkanų sumos konvertavimas į paprastąsias akcijas nebuvo valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Rumunija tvirtino, kad priemonė atitiktų rinkos poreikius ir nesuteiktų Oltchim jokio pranašumo. Konkrečiai, Rumunijos valdžios institucijos tvirtino, kad kreditoriui AVAS būtų naudingiau konvertuoti visą skolą į paprastąsias akcijas ir trumpalaikiu laikotarpiu parduoti visą turimą bendrovės akcijų paketą, nei išsireikalauti skolą, nes AVAS galutinio akcijų paketo dalies bendrovėje rinkos vertė po skolos konvertavimo buvo didesnė nei suma, kurią AVAS gautų likvidavus bendrovę.
(79)
Rumunija pateikė Raiffeisen Capital & Investment SA parengtą konsultacijų ataskaitą (toliau - konsultacijų ataskaita), siekdama parodyti, kad geriausia valstybės strategija pajamoms padidinti buvo skolos konvertavimas į paprastąsias akcijas ir iškart vykdomas jų, kaip dalies mišrių akcijų paketuose, pardavimas.
(80)
Konsultacijų ataskaitoje nagrinėjama AVAS ieškinio vertė bedrovės likvidavimo atveju ir to ieškinio vertė pasirinkus skolos konvertavimo + privatizavimo scenarijų.
(81)
Likvidavimo vertinimas pagrįstas dviem likvidavimo ataskaitom (ankstesne, 2011 m. vasario mėn. Raiffeisen likvidavimo ataskaita ir nepriklausomų konsultantų Romcontrol SA Bucharest 2011 m. kovo mėn. ataskaita). Valstybės rezultatai pasirinkus skolos konvertavimo + privatizavimo scenarijų buvo apskaičiuoti įmonės vertės metodo pagrindu - tai yra vienas iš pagrindinių verslo vertinimo matų. (Išsamus naudotų metodų aprašas ir vertinimo rezultatai, taip pat Komisijos kritinė analizė pateikti 108 skyriuje).
(82)
Ataskaitos išvadoje teigiama, kad pavertus visą skolą paprastosiomis akcijomis bendrovės privatizavimo procesas būtų sklandesnis ir greitesnis, ir finansinis šios galimybės rezultatas yra geresnis nei pasirinkus AVAS likvidavimo galimybę.
IX. VERTINIMAS
IX.1. Bendras vertinimas
(83)
Siekdama išsiaiškinti, ar tikrinamos priemonės yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar jos atitinka bendras SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygas. Toje nuostatoje teigiama, kad „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“
(84)
Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog pranešimas dėl 2 priemonės buvo atsiimtas (žr. VII skyrių), toliau nurodytas vertinimas taikomas tik 1 ir 3 priemonėms. 1 priemonė buvo pakeista, kai Rumunija susiejo skolos konvertavimą į paprastąsias akcijas su Oltchim privatizavimu. Taigi, tos priemonės vertinimas yra atliktas taikant prielaidą, kad visas paprastųjų akcijų paketas, kurį turės AVAS po konvertavimo, bus iškart po konvertavimo parduotas privačiam investuotojui teisingame, atvirame ir skaidriame pardavimo procese, kuriuo siekiama padidinti AVAS įplaukas.
(85)
Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad klausimas, ar kreditorius AVAS suteikė kokį neteisėtą pranašumą Oltchim dėl to, kaip buvo sprendžiamas skolos klausimas po 2007 m. sausio 1 d., turi būti vertinamas atsižvelgiant į GEO 51/1998 (žr. 27 konstatuojamąją dalį) ir į Įstatymą 30/2007, kuriuo AVAS įgaliojama pakartotinai atlikti skolos konvertavimą, į pranešimą Komisijai apie skolos konvertavimą (sprendime pradėti procedūrą laikoma, kad tai 1 priemonė), į 1 priemonės pakeitimą Komisijai pareiškus abejones, ir į apribojimus, kylančius iš ES ir TVF programos.
(86)
Be to, Komisija pažymi, kad ketinimas visiškai privatizuoti bendrovę iki 2012 m. gegužės mėn. pabaigos, kaip pranešė Rumunijos valdžios institucijos 2011 m. spalio 21 d. rašte, ir pakartotinai patvirtino ministras pirmininkas 2012 m. vasario 16 d. rašte, laikoma neatskiriama 1 priemonės dalimi.
(87)
Dėl gamtos apsaugos baudos ir bendrovės negrąžintos skolos Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, ir SC CET Govora SA, Komisija pažymi, kad tos tariamai taikytos priemonės nebuvo įtrauktos į sprendimą pradėti procedūrą. Todėl jos negali būti šio sprendimo dalimi. Komisija laiku informuos skundo pateikėją apie tolesnius veiksmus dėl tų įtarimų, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsniu.
IX.2. Komisijos kompetencija iki stojimo
(88)
Kaip nurodyta V skyriuje, II anonimiška šalis teigė, kad kai kurios Oltchim 1995-2000 m. laikotarpiu suteiktos valstybės garantijos buvo toliau taikomos Rumunijai įstojus į ES, konkrečiai iki 2009 m. spalio 31 d., todėl nuo įstojimo datos turėtų būti laikomos nauja pagalba. Todėl Komisija turi įvertinti šio tvirtinimo pagrįstumą ir jo galimą poveikį priemonės, apie kurią buvo pranešta, vertinimui.
(89)
Paprastai SESV 107 straipsnio 1 dalis taikytina tik nuo įstojimo datos. Bendroji taisyklė išimties tvarka netaikoma priemonėms, kurios buvo pradėtos taikyti prieš įstojimą, ir kurios bus toliau taikomos. Remiantis 2005 m. Rumunijos ir ES stojimo sutartimi (24), priemonės, pradėtos taikyti Rumunijoje, iki įstojimo dienos ir taikomos po tos dienos (2007 m. sausio 1 d.), kurios gali būti valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir kurių negalima laikyti esama pagalba Reglamento (EB) Nr. 659/1999 (25) tikslais, turi būti laikomos potencialiai nauja pagalba, pradedama taikyti nuo įstojimo dienos SESV 108 straipsnio 3 dalies taikymo tikslais.
(90)
Sutarties dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (26) V priedo antros pastraipos 2.1 punkte, pagrįstame tos pačios Stojimo sutarties 22 straipsniu, nustatyta, kad „visos po įstojimo dienos toliau taikomos priemonės, kurios yra valstybės pagalba ir kurios neatitinka pirmiau išdėstytų sąlygų, taikant EB Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, nuo įstojimo dienos laikomos nauja pagalba.“
(91)
Taigi, pirmiau nurodyta nuostata taikoma iki stojimo dienos (2007 m. sausio 1 d.) pradėtoms taikyti priemonėms, kurios yra toliau taikomos po tos dienos. Sąvoka „toliau taikoma po įstojimo dienos“ buvo apibrėžta Komisijos sprendimų (27) rinkiniuose kaip apimanti schemas ir individualias priemones, kurios nėra apibrėžtos laiko prasme, arba kai tiksli valstybės atsakomybė nėra tiksliai nustatyta, kitaip sakant, kai įstojimo dieną valstybės pozicija dar nėra žinoma. Atsižvelgiant į pirmesnius svarstymus, turi būti nustatyta, ar 1995-2000 m. laikotarpiu Oltchim suteiktos valstybės garantijos buvo „taikytinos po įstojimo“ ta prasme, kuri buvo apibrėžta pirmiau paminėtų bylų praktikoje. Tuo tikslu reikia patikrinti, ar susidariusi situacija, kurioje valstybės garantijos buvo neapibrėžtos laiko prasme arba kurioje tiksli valstybės pozicija iki stojimo dienos nebuvo žinoma.
(92)
Išnagrinėjusi nuostatas ir sąlygas, kuriomis buvo išduotos minėtos valstybės garantijos, Komisija pažymi, kad jos buvo atskiros, individualios vienkartinės priemonės, kuriomis valstybė parėmė bendrovę, kad ji galėtų paimti nurodytas nustatyto dydžio ir trukmės paskolas. Data, iki kurios galios garantijos, buvo nustatyta garantijų išdavimo akimirką, nes garantijose nurodytas galiojimo laikotarpis iki tol, kol bus gražintos jomis pagrįstos paskolos, kurių grąžinimo data buvo tiksliai nurodyta. Tas galiojimo laikotarpis vėliau nebuvo pakeistas. Todėl po įstojimo jų galiojimo trukmė iš tikrųjų buvo ribota ir buvo nustatyta iki stojimo: konkrečiai, tada, kai buvo sudaryta paskolos sudarymo sutartis. Todėl Komisija turi atkreipti dėmesį į tai, kad pirmoji situacija, kuriai esant konkrečią priemonę po įstojimo datos būtų galima laikyti „nauja pagalba“, konkrečiai dėl jos neapibrėžtumo laiko prasme stojimo datą, šiuo atveju negali būti taikoma.
(93)
Antra, didžiausias valstybės įsipareigojimas nebuvo apibrėžtas tuo laiku, kai garantijos buvo suteiktos, nes garantijos taikomos tik konkrečiai suteiktai paskolai. Todėl darytina išvada, kad antroji „taikymo po įstojimo datos“ situacija, konkrečiai, tai, kad valstybės pozicija po įstojimo dienos nebuvo žinoma, negali būti taikoma.
(94)
Be to, Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės garantijų buvo pareikalauta iki įstojimo dienos. Nuo garantijų pareikalavimo datos valstybė tapo įpareigota išmokėti negrąžintas paskolų, paimtų su valstybės garantijomis, sumas ir iš tikrųjų ji perėmė bendrovės įsipareigojimus grąžinti minėtas paskolas, taip tapdama Oltchim kreditore sumų, išmokėtų pareikalavus garantijų, prasme. Kaip pažymėta 22 skyriuje, sumos pagal pareikalautas garantijas buvo mokamos iki 2006 m. Valstybei įstojus į ES, ji sumų dėl pareikalautų garantijų nebemokėjo, nes Oltchim galėjo pati mokėti likusios paskolos įmokas.
(95)
Todėl darytina išvada, kad Oltchim 1995-2000 m. laikotarpiu suteiktos valstybės garantijos negali būti laikomos nauja pagalba pagal Sutarties dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą V priedo antros pastraipos 2.1 punktą.
IX.3. Paramos buvimas. Pranašumas
IX.3.1 Privataus kreditoriaus testas
(96)
Rumunija tvirtina, kad priemonė, apie kurią buvo pranešta ir kurią sudaro 1 049 mln. RON valstybės skolos konvertavimas į paprastąsias akcijas, siekiant visą susidariusį valstybės akcijų paketą iškart parduoti (iki 2012 m. gegužės mėn. pabaigos), nesuteikia bendrovei jokio neteisėto pranašumo, nes bet kuris privatus kreditorius, atsidūręs panašioje padėtyje kaip valstybės kreditorius AVAS, būtų pasirinkęs tą skolos susigrąžinimo metodą, o ne bendrovės likvidavimą, kuris valstybės kreditoriui yra finansiškai ne toks naudingas.
(97)
Siekdama nustatyti, ar priemonė, apie kurią buvo pranešta, suteikia Oltchim neteisėtą pranašumą, Komisija turėtų įvertinti, ar valstybės kreditorius AVAS siekė susigrąžinti valstybės skolą taip pat stropiai, kaip to būtų siekęs privatus kreditorius, norėdamas atgauti kuo didesnę jam grąžintinos skolos dalį (28). Pasirinkus šią perspektyvą, įvertinamas tas faktas, kad perrašius valstybės skolą AVAS, skolos susigrąžinimą vykdo institucija, kurios santykiai su bendrove yra tik kaip kreditoriaus santykiai su skolininku. Atliekant vertinimą, neignoruojamas tas faktas, kad Ekonomikos ministerija yra Oltchim valstybės akcininkė, tačiau taip pat atsižvelgiama į tai, kad susigrąžinant skolą valstybės akcininkas neatlieka jokio vaidmens, nes tai patikėta kreditoriui AVAS. Tačiau Komisija pažymi, kad siekiant įvertinti, ar siūlomas skolos konvertavimas ir po to sekanti privatizacija yra geresnis finansinis sprendimas valstybei nei visiškas bendrovės likvidavimas, reikia nustatyti skolos konvertavimo ir iškart vykdomo privatizavimo poveikį dabartiniam akcininkui, t. y. Ekonomikos ministerijai.
IX.3.2 Valstybės skolos susigrąžinimas. 3 priemonės vertinimas
(98)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad tą faktą, jog Rumunija, tapusi ES nare, neskaičiavo Oltchim palūkanų ir (arba) netaikė baudų dėl vėluojamos grąžinti valstybės skolos, būtų galima laikyti papildoma valstybės pagalba. Skola valstybei susidarė dėl to, kad buvo pareikalauta valstybės garantijų (žr. apibūdinimą 23-27 konstatuojamose dalyse ir valstybės garantijų vertinimą 88-95 konstatuojamose dalyse). Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi požiūrio, kad palūkanų neskaičiavimas ir valstybės skolos neišieškojimas suteikė Oltchim pranašumą, nes bendrovė galėjo naudotis kapitalu nemokamai.
(99)
Siekiant įvertinti, ar Rumunija elgėsi kaip privatus kreditorius dėl skolos, kuri susidarė pareikalavus valstybės garantijų, būtina įvertinti Rumunijos valstybės elgesį nuo 2007 m. iki dabar remiantis Rumunijos valdžios institucijų atitinkamais laikotarpiais turėta informacija.
(100)
Komisija pirmiausia pažymi, kad palūkanos ir baudos nebuvo skaičiuotos nuo 2007 m. iki tol, kol buvo pakeistas pranešimas apie 1 priemonę, remiantis Rumunijos įstatymu GEO 51/1998 (žr. 27 konstatuojamąją dalį). Vertinant situaciją, taip pat reikia atsižvelgt į Įstatymą 30/2007, kuriuo AVAS įgaliojama pakartotinai atlikti skolos konvertavimą. Tuomet Rumunijos valdžios institucijos galvojo tęsti Oltchim veiklą ir planavo ne likviduoti įmonę, bet papildomai investuoti į ją.
(101)
Todėl Komisija pirmiausiai turi įvertinti, ar Rumunija, 2007 m. nusprendusi skolą konvertuoti į paprastąsias akcijas, o ne išieškoti ją ir (arba) likviduoti bendrovę, elgėsi kaip privatus kreditorius. Tuo klausimu Komisija pažymi, kad Rumunija vykdė skolos konvertavimo į paprastąsias akcijas strategiją, siekdama tęsti Oltchim veiklą nuo pirmojo (nesėkmingo) bandymo tai padaryti 2003 m. Taigi, tuo klausimu Rumunijos valdžios institucijų elgesys sutapo su ankstesniu jų elgesiu. Rinkos dalyvių reakcija į ankstesnes privatizavimo pastangas, taip pat mažumos akcininkų teisminiai veiksmai liudija apie tai, kad rinkos dalyviai tikėjo esminiu Oltchim verslo gyvybiškumu.
(102)
Be to, Komisija pažymi, kad Rumunija turėjo Oltchim verslo planą (29), kuris rodė, kad bendrovė yra perspektyvi.
(103)
Atsižvelgdama į tas sudėtines dalis, Komisija laikosi nuomonės, kad Rumunijai, kaip kreditorei, nebuvo nepagrįsta nuspręsti konvertuoti skolą į paprastąsias akcijas ir išleisti atitinkamą įstatymą, leidžiantį neskaičiuoti susidariusios skolos palūkanų ir netaikyti baudų, nes ta skola bet kokiu atveju būtų konvertuojama į akcijas.
(104)
Šiam tyrimui neprieštarauja tas faktas, kad Rumunija, prieš pradėdama skolą konvertuoti į paprastąsias akcijas, siekė valstybės pagalbos patvirtinimo. Iš tikrųjų, tai darydama, Rumunija tik įvykdė įsipareigojimus pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. Atsižvelgiant į Rumunijos su mažumos akcininkais anksčiau turėtus sunkumus ir vėlesnius sunkumus taikant Įstatymą 30/2007, atrodė visiškai pagrįsta prašyti, kad Komisija patvirtintų, jog planuota operacija nebuvo valstybės pagalba.
(105)
Dėl valstybės pagalbos vertinimo ir neveikimo įpareigojimo skolos konvertavimas į paprastąsias akcijas vėlavo penkerius metus. Tuo klausimu Komisija pastebi, kad pirmiausia, iki 2011 m. vidurio Rumunija turėjo tvirtą ketinimą vykdyti plačią investicijų į Oltchim strategiją - ši strategija aptarta kelių ekspertų tyrimuose (30). Siekis toliau investuoti į bendrovę, kad ji taptų pelninga ir padidėtų jos vertė, kad ją būtų galima netrukus ar vėliau privatizuoti, ir tuo pat metu reikalauti negražintos skolos palūkanų, būtų neatitikęs valstybės strategijos.
(106)
Komisijai sprendime pradėti procedūrą pareiškus abejones dėl plačios investicijų strategijos ir, svarbiausiai, atsiradus biudžetinėms problemoms ir susitarimui dėl ES/TVF programos, Rumunija 2011 m. pakeitė savo strategiją nuspręsdama bendrovę privatizuoti iškart, kai tik skola bus konvertuota į paprastąsias akcijas. Todėl ji atsisakė pradinių planų iki privatizavimo papildomai investuoti 424 mln. EUR.
(107)
Susidarius naujoms aplinkybėms, skolos palūkanų skaičiavimas tapo protinga valstybės strategija siekiant susigrąžinti kuo didesnę skolos dalį.
(108)
Kaip nurodyta 75-77 antraštinėse dalyse, remiantis Oltchim ir AVAS 2011 m. gruodį sudarytu privačiu susitarimu, skolai nuo 2007 m. sausio 1 d. buvo paskaičiuotos papildomos sudėtinės palūkanos. Visų pirma, skolai taikytos palūkanų normos, apskaičiuotos remiantis Komisijos kiekvieno laikotarpio orientacinėmis normomis arba bendrovės privačioms paskoloms taikytoms palūkanų normoms tuo pačiu (laikytinu adekvačiu) laikotarpiu, pasirenkant didesnę palūkanų normą.
(109)
Remdamasi tuo, kas paminėta, Komisija daro išvadą, kad Oltchim negavo naudos iš to, kaip valdžios institucijos, šaliai įstojus į ES, vykdė valstybės skolos, kuri dabar bus konvertuojama į paprastąsias akcijas, susigrąžinimą.
IX.3.3 Skolos konvertavimas. 1 priemonė.
(110)
Komisija taip pat turi įvertinti, ar 1 priemonė, kurią sudaro (po pranešimo pakeitimo - žr. 14-16, 69-70 ir 75-77 konstatuojamąsias dalis) 1 049 mln. RON valstybės skolos konvertavimas į paprastąsias akcijas, kurios taps valstybės akcijų paketu ir netrukus bus parduotos (privatizuotos), suteikia kokį neteisėtą pranašumą Oltchim. Visą į paprastąsias akcijas konvertuotiną valstybės skolą sudaro AVAS privatizavimo agentūros laikoma 538 mln. EUR pagrindinė skola valstybei ir AVAS skolai nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. susidariusios palūkanos.
(111)
Siekiant įvertinti, ar siūlomas skolos konvertavimas suteikia kokį neteisėtą pranašumą Oltchim, reikėtų nustatyti, ar skolos konvertavimas iš tikrųjų yra geriausias mechanizmas, kad būtų galima susigrąžinti kuo didesnę skolos dalį, kaip tai tvirtina Rumunijos atstovai. Praktiškai, Komisija turi nustatyti ar hipotetinis privatus kreditorius, esantis panašioje padėtyje, kaip ir Oltchim kreditorius - AVAS privatizavimo agentūra - iš tikrųjų būtų pasirinkęs tą skolos susigrąžinimo mechanizmą, o ne kitas skolos susigrąžinimo alternatyvas, turint omenyje tą faktą, kad skolininkui yra iškilę dideli finansiniai sunkumai. Dabartinė Oltchim akcininkė Ekonomikos ministerija neturi vaidinti jokio vaidmens susigrąžinant skolą, tačiau vis tiek toliau esančioje analizėje atsižvelgiama į galimų dviejų scenarijų taikymo rezultatus valstybės akcininkui.
(112)
Rumunija tvirtina, kad atsižvelgiant į dabartinę bendrovės padėtį (didelis apyvartinių lėšų trūkumas ir įsiskolinimas), privataus kreditoriaus, atsidūrusio panašioje padėtyje kaip valstybės kreditorius AVAS, vieninteliai realūs variantai būtų i) likviduoti bendrovę arba ii) konvertuoti skolą į paprastąsias akcijas ir vėliau parduoti visą susidariusį bendrovės akcijų paketą. Bet kuris privatus kreditorius, turintis tokius pasirinkimus, rinktųsi tą, kuris padidina galimybę susigrąžinti skolą. Kitaip sakant, kreditorius pasirinktų „skolos konvertavimo, derinamo su privatizavimu“ variantą, jei pajamos, tikėtinos gauti privatizavus bendrovę, viršytų likvidavus bendrovę tikėtinas gauti pajamas.
(113)
Siekdama įrodyti, kad kreditorius, konvertavęs skolą ir pardavęs susidariusį akcijų paketą, gautų daugiau įplaukų nei likvidavęs bendrovę, Rumunija pateikė nepriklausomų konsultantų ataskaitą (žr. 78-82 konstatuojamąsias dalis), kurioje lyginami du scenarijai (t. y. skolos konvertavimo bei susidariusio akcijų paketo privatizavimo, ir likvidavimo).
(114)
Komisija kritiškai įvertino ataskaitą, siekdama nustatyti, ar jos rezultatai po kruopštaus patikrinimo išliks pagrįsti ir parodys, kad AVAS, konvertuodama skolą į paprastąsias akcijas, elgiasi kaip privatus kreditorius. Atlikusi kruopštų ataskaitos patikrinimą, Komisija padarė toliau pateiktas išvadas.
(115)
AVAS ieškinio vertė pasirinkus bedrovės likvidavimo scenarijų. Likvidavimo vertinimas pagrįstas ankstesne, 2011 m. vasario mėn. Raiffeisen likvidavimo ataskaita ir nepriklausomų konsultantų Romcontrol SA Bucharest 2011 m. kovo mėn. ataskaita.
(116)
Remiantis Rumunijos įstatymu, bendrovės, kuriose valstybė turi bent 50 % + 1 akcijų paketą, yra likviduojamos pagal vadinamąją specialiąją savanoriško likvidavimo procedūrą, nustatytą Nepaprastuoju vyriausybės potvarkiu Nr. 88/1997, Vyriausybės sprendimu Nr. 577/2002 ir Įstatymu Nr. 137/2002. Pagal tą specialiąją savanorišką likvidavimo procedūrą suma, kurią likvidatorius gaus pardavęs bendrovės turtą, turi būti panaudota bendrovės skoloms padengti laikantis Įstatymu Nr. 85/2006 (Rumunijos bankroto įstatymo) nustatytos pirmumo tvarkos. Atitinkamai, iš bendrovės likvidavimo gautos įplaukos turi būti panaudotos skoloms padengti laikantis toliau nustatytos pirmumo tvarkos: 1) likvidavimo išlaidoms; 2) neišmokėtiems atlyginimams; 3) pirmumo teise grąžintinoms skoloms (pvz., skoloms su užstatais, hipotekomis ir kitomis specialiomis pirmumo teisėmis); 4) skoloms biudžetui (mokesčiams ir kitiems biudžetiniams įsipareigojimams); 5) skolai Finansų ministerijai dėl pareikalautų valstybės garantijų; 6) negrąžintoms valstybės paskoloms; 7) paprastajai (be užstato) skolai; 8) akcininkams priklausančiai daliai išmokėti. Šiuo atveju AVAS būtų trečioje kreditorių kategorijoje (privilegijuotieji kreditoriai), tačiau po kelių (privačių) privilegijuotųjų Oltchim kreditorių, nes skolai buvo suteiktas tik dalinis užstatas.
(117)
Romcontrol konsultacinė bendrovė apytikriai paskaičiavo likvidacinę Oltchim turto vertę 2010 m. gruodžio 15 d., remdamasi pakoreguoto grynojo turto metodu, kurį taikant atsižvelgiama į parduodamo turto ribotą buvimo rinkoje laikotarpį (31).
(118)
Remdamasi Romcontrol apytikriai paskaičiuotos turto likvidacinės vertės rezultatais ir atsižvelgdama į bendrovės skolas 2010 m. gruodžio 31 d., ir jos (tos pačios datos) preliminarias finansines ataskaitas, Raiffeisen konsultacinė bendrovė paskaičiavo, kokių rezultatų gali tikėtis kreditorius AVAS ir valstybė, kaip akcininkė (2011 m. vasario mėn. Raiffeisen atliktas likvidavimo tyrimas). To tyrimo apytikriais vertinimais, gautinos įplaukos pardavus Oltchim turtą leistų atgauti apytiksliai [20]-[30] % visų bendrovės skolų. Kreditorius AVAS, būdamas dalines garantijas suteikiančiu kreditoriumi, atgautų apie [80]-[100] mln. RON (tai sudaro [10]-[30] % visos tuometinės ieškinio sumos (538 mln.) RON. Atsižvelgiant į tai, kad skirtumas tarp likvidavimo įplaukų ir bendrovės skolos yra neigiamas, valstybė, kaip akcininkė, negautų nieko.
(119)
2011 m. spalio mėn. Raiffeisen konsultacinė bendrovė peržiūrėjo 2011 m. vasario mėn. likvidavimo tyrimo apytikrius skaičiavimus, siekdama atsižvelgti į bendrovės 2011 m. birželio 30 d. finansinius duomenis ir įtraukti nuo 2007 m. sausio mėn. skaičiuojamas skolai susidariusias palūkanas.
(120)
Remiantis atnaujintais apytikriais skaičiavimais, AVAS, kaip dalines garantijas suteikiantis Oltchim kreditorius, surinktų [100]-120] mln. RON visos skolos bendrovei (tai sudaro [10]-[20] % (32) visos ieškinio sumos, t. y. pagrindinę 538 mln. RON skolą ir palūkanas). Ekonomikos ministerija, valstybės akcininkė, vėl negautų nieko. AVAS gautina suma buvo vėliau diskontuota (33) iki jos dabartinės 2011 m. birželio 30 d. vertės. Atitinkamai, likvidavus bendrovę, AVAS gautų [10]-[40] mln. EUR.
1 lentelė
Valstybės ieškinio vertė pasirinkus bedrovės likvidavimo scenarijų
Ieškinys
(mln. EUR)
Surinkta iš viso
(mln. EUR)
Surinkimas GDV (grynoji dabartinė vertė) taikant 10,7 %
(mln. EUR)
AVAS (kreditorius)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ekonomikos ministerija (akcininkė)
akcijos
[0]-[10]
[0]-[10]
Valstybė iš viso
[20]-30]
[10]-[30]
(121)
Tada suma turi būti palyginta su tikėtinomis pajamomis konvertavus AVAS ieškinį į paprastąsias akcijas ir po to privatizavus bendrovę.
(122)
AVAS ieškinio vertė pasirinkus skolos konvertavimo ir bendrovės privatizavimo scenarijų. Ataskaitoje tikėtinas rezultatas valstybei, pasirinkus bendrovės skolos konvertavimo ir bendrovės privatizavimo scenarijų, buvo apytikriai paskaičiuotas remiantis įmonės vertės (toliau - ĮV) metodu, kuris yra vienas iš pagrindinių verslo vertinimo matų.
(123)
Šiuo atžvilgiu Komisija pabrėžia, kad siekiant įvertinti įmonės paprastųjų akcijų vertę, gali būti taikoma keletas metodų.
(124)
Vienas iš dažnai naudojamų metodų yra EBITDA (pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo, ir amortizacijos) kartotinių vertė. Taikant šį metodą, galima įmonės X metų paprastosios akcijos vertę įvertinti padauginus X metų EBITDA iš veiksnio (kartotinio), laikomo tinkamo sektoriui, ir iš rezultato, atėmus grynąją skolą.
(125)
Kitas metodas - diskontuotų pinigų srautų tyrimas. Įmonės būsimų metų nominalieji grynųjų pinigų srautai nustatomi pagal vidutinę svertinę nominaliojo kapitalo kainą (WACC) (34), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos vertės.
(126)
Trečiasis metodas - apyvartos kartotinio. Taikant šį metodą, galima įmonės X metų paprastosios akcijos vertę įvertinti X metų apyvartą dauginant iš sektoriui tinkamo skaičiaus (kartotinio), o grynąją skolą išskaičiuojant iš gautos sumos.
(127)
Pagal visus šiuos metodus (būsimo EBITDA, pinigų srautų ar apyvartos) taikomos projektinės vertės. Šiuo atveju ne visi skaičiavimo metodai, pagrįsti verslo plano projektinėmis vertėmis, gali būti naudojami prasmingai. Kadangi numatyta netrukus privatizuoti bendrovę, tik naujasis savininkas galės nustatyti bendrovės būsimą verslo strategiją, ir šiems metodams reikalingų verslo plano projekcijų nėra ir negali būti numatyta (35). Kadangi naujasis savininkas turės nemažai investuoti į bendrovę, ateities perspektyvos numatymo tikslais negalima pasikliauti ir senesniais bendrovės rezultatais.
(128)
Esant tokioms aplinkybėms, Komisija laikosi nuomonės, kad vieninteliai du galimi metodai, siekiant apytikriai nustatyti Rumunijos valstybės, t. y. AVAS ir Ekonomikos ministerijos bendros dalies vertę, yra rinkos kapitalizacija ir ĮV. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad ĮV taip pat apima rinkos kapitalizacijai naudojamus rodiklius.
(129)
Rinkos kapitalizacija apibrėžiama kaip akcijos kaina padauginta iš emisijos akcijų skaičiaus, nurodanti visą bendrovės neapmokėtų akcijų vertę. Šis matas parodo viešąjį konsensusą dėl bendrovės paprastųjų akcijų vertės ir galėtų būti naudojamas kaip viešosios nuomonės dėl bendrovės grynosios vertės rodiklis.
(130)
Oltchim rinkos kapitalizacija buvo apskaičiuota remiantis jos akcijos kaina Bucharesto akcijų biržoje (36) 44 mėnesių laikotarpiu (nuo 2008 m. iki 2011 m. rugpjūčio). Tas laikotarpis pakankamai ilgas, kad juo būtų galima pasikliauti, o rinkos kapitalizacija tuo laikotarpiu taip pat yra geras rodiklis, parodantis kokią kainą rinka yra pasiruošusi mokėti už bendrovę.
(131)
Tame kontekste kaip teigiamą dalyką Komisija pažymi tai, kad bendrovės akcijos kaina paskutiniu laikotarpiu (2011 m. gegužės-birželio mėn.) buvo visada didesnė nei jos vidutinė kaina per 44 mėnesius. Kalbant konkrečiau, 44 mėnesių vidutinė svertinė akcijos kaina yra 0,53 RON, o 2011 m. liepos 5 d. akcijos kaina pasiekė net 2,05 RON (37). Taigi, rinkos vertei nustatyti naudotos duomenų vertės netgi gali būti laikomos sumažintomis.
(132)
Be to, dėl akcijų kainos pokyčių nuo 2011 m. rugsėjo mėn. (paskutinės Raiffeisen tyrimams naudotų duomenų sekos data) Komisija kaip teigiamą dalyką pažymi tai, kad nesenoje praeityje (nuo 2011 m. vidurio) akcijų kaina labai padidėjo ir jų svertinis vidurkis buvo pastoviai didesnis nei rinkos kapitalizacijos formulėje naudotas 0,53 RON svertinis vidurkis.
1 pav
Oltchim akcijos kainos pokytis Bucharesto akcijų biržoje nuo 2011 m. vasario 23 d. iki 2012 m. vasario 23 d.
(133)
Prieš planuotą skolos konvertavimą Oltchim rinkos kapitalizacijos svertinis vidurkis (38) stebėtu laikotarpiu (nuo 2008 m. sausio mėn. iki 2011 m. rugpjūčio mėn.) buvo 45 mln. EUR, o per paskutinius tris stebėto laikotarpio mėnesius (2011 m. birželio - rugpjūčio mėn.) jis buvo pastoviai didesnis nei 100 mln. EUR. Taigi, Oltchim rinkos kapitalizacijos vertė aiškiai viršija jos likvidacinę vertę ([10]-[40] mln. EUR), o tai yra pirmasis rodiklis, rodantis, kad privatizuoti valstybės akcijų paketą būtų geriau nei likviduoti bendrovę.
(134)
Antrasis vartotinas metodas - įmonės vertė (ĮV). ĮV - bendrovės vertės matas, dažnai naudojamas kaip alternatyva tiesioginei rinkos kapitalizacijai, nes yra laikoma, kad šiuo metodu galima geriau nustatyti bendrovės vertę. ĮV apibrėžiama kaip bendrovės rinkos kapitalizacijos ir jos grynosios finansinės skolos suma. Tą metodą naudojo Raiffeisen Capital.
(135)
Apskaičiavus rinkos kapitalizaciją, kita ĮV formulės sudėtinė dalis yra grynoji skola, kuri buvo apskaičiuota kaip bendrovės visų finansinių skolų (visų bendrovės skolų, kurioms skaičiuojamos palūkanos, konkrečiai, banko paskolų ir pavėluotų/atidėtų skolų) suma (39).
(136)
Kitas etapas - ĮV ir ĮV/akcijos medianos, vidurkio ir svertinio vidurkio 44 mėnesių laikotarpiu apskaičiavimas. Ataskaitoje šie skaičiavimai atlikti pagal du scenarijus: su skolos palūkanomis, apskaičiuotomis remiantis sutartimi, ir be palūkanų.
(137)
Tuo klausimu Komisija laikosi požiūrio, kad pagal sutartį skaičiuojamos palūkanos neturėtų būti įskaičiuojamos apskaičiuojant ĮV dėl ceteris paribus - jei skola didėja, paprastųjų akcijų vertė mažėja. Šie du poveikiai pasireiškia skirtingomis kryptimis ir iš esmės įmonės vertės neturėtų keisti. Jeigu rinka žinotų apie palūkanas, ji atitinkamai akcijas įkainotu mažesne verte. Tačiau šiuo atveju palūkanų suma buvo pridėta ex post ir anksčiau rinkos nenumatyta. Todėl naujausia rinkos informacija vertinimo akimirką yra svarbi.
(138)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, buvo apskaičiuotos toliau nurodytos įmonės ir/arba akcijų vertės stebėtu laikotarpiu.
3 lentelė
Oltchim įmonės ir/arba akcijų vertės stebėtu laikotarpiu apskaičiavimas
Laikotarpis
Akcijų skaičius
Vidutinė akcijos kaina
Rinkos kapitalizacija (akcijos kaina x akcijų skaičiaus)
Grynoji skola
RON (tūkst.)
Rinkos vertė (rinkos kapitalizacija pridėjus grynąją skolą)
RON (tūkst.)
Įmonės vienos akcijos vertė
2008 m. sausio mėn.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2008 m. vasario mėn.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008 m. kovo mėn.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008 m. balandžio mėn.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008 m. gegužės mėn.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2008 m. birželio mėn.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2008 m. liepos mėn.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008 m. rugpjūčio mėn.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008 m. rugsėjo mėn.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
2008 m. spalio mėn.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
2008 m. lapkričio mėn.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
2008 m. gruodžio mėn.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
2009 m. sausio mėn.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009 m. vasario mėn.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009 m. kovo mėn.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009 m. balandžio mėn.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009 m. gegužės mėn.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009 m. birželio mėn.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009 m. liepos mėn.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009 m. rugpjūčio mėn.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009 m. rugsėjo mėn.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009 m. spalio mėn.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009 m. lapkričio mėn.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009 m. gruodžio mėn.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010 m. sausio mėn.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010 m. vasario mėn.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010 m. kovo mėn.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010 m. balandžio mėn.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
2010 m. gegužės mėn.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
2010 m. birželio mėn.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010 m. liepos mėn.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010 m. rugpjūčio mėn.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010 m. rugsėjo mėn.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010 m. spalio mėn.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010 m. lapkričio mėn.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
2010 m. gruodžio mėn.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011 m. sausio mėn. -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011 m. vasario mėn.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011 m. kovo mėn.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011 m. balandžio mėn.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
2011 m. gegužės mėn.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
2011 m. birželio mėn.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
2011 m. liepos mėn.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
2011 m. rugpjūčio mėn.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Pasinaudojus šios lentelės duomenimis, buvo apskaičiuotos įmonės vertės, remiantis vienos akcijos verte, mediana, vidurkis ir svertinis vidurkis.
4 lentelė
Oltchim įmonės vertės, remiantis vienos akcijos verte, mediana, vidurkis ir svertinis vidurkis
Akcijos kaina
Įmonės vienos akcijos vertė
Mediana
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Vidurkis
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Svertinis vidurkis
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Įmonės vertė (mediana, vidurkis, svertinis vidurkis), apskaičiuota kaip nurodyta pirmiau, gali būti naudojama siekiant nustatyti valstybės akcijų vertę po skolos konvertavimo atėmus iš šios įmonės vertės po konvertavimo negrąžintą bendrovės skolą; rezultatas - bendrovės skola, už kurią skaičiuojamos palūkanos.
(141)
Rezultatas - visų paprastųjų akcijų rinkos vertė, kaip nurodyta 5 lentelėje.
5 lentelė
Paprastosios akcijos vertės apskaičiavimas remiantis ĮV metodu
Visų paprastųjų akcijų rinkos vertės apskaičiavimas po skolos konvertavimo
Scenarijai
ĮV remiantis akcijos kainos mediana per 44 mėnesius
ĮV remiantis vidutine akcijos kaina per 44 mėnesius
ĮV remiantis svertine vidutine akcijos kaina per 44 mėnesius
ĮV/akcija (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Akcijų skaičius prieš skolos konvertavimą
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Įmonės vertė (mln. RON.)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Grynoji skola konvertavus skolą (mln. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Paprastųjų akcijų rinkos vertė (mln. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Paprastųjų akcijų rinkos vertė (mln. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Kalbant apie grynąją finansinę skolą, naudotą pirmiau apibūdintiems skaičiavimams, abu skaičiavimo etapai i) apskaičiuojant ĮV formulę ir ii) atėmus atitinkamas sumas, siekiant apskaičiuoti paprastosios akcijos rinkos vertę, turėtų iš esmės būti pagrįsti bendrovės skolos rinkos verte.
(143)
Tačiau Komisija pirmiausia pažymi, kad Oltchim skola nėra parduodama, o kai nėra vietinės skolų pardavimo rinkos, tos skolos rinkos vertę yra labai sunku nustatyti. Vietoj to skolos rinkos vertę galima tik teoriškai nustatyti pagal bendrovės reitingą prieš skolos konvertavimą ir po jo. Tą reitingą tada būtų galima panaudoti siekiant apytikriai nustatyti finansinių įsipareigojimų nevykdymo galimumą ir tuo remiantis - skolos rinkos vertę. Komisija laikosi nuomonės, kad jei tokių reitingų nėra, tokie skaičiavimai nėra įmanomi, ir paklaida, atsiradusi dėl blogai nustatytos rinkos vertės, būtų didelė.
(144)
Antra, jei laikoma, kad grynoji skola buvo parduodama taikant tokį pat diskontą jos buhalterinei vertei prieš ir po konvertavimo, tada atitinkamai skaičiavimo rezultatai lieka nepakitę, nepaisant koks būtų diskonto dydis. Jei grynoji finansinės skolos vertė kaip nors pasikeičia, tada proporcingai priešinga kryptimi pasikeičia rinkos kapitalizacijos vertė. Skolos buhalterinės vertės arba jos rinkos vertės įskaičiavimo poveikis būtų neutralus, nes skolos vertė yra pirmiausiai pridedama siekiant nustatyti ĮV, o tada atimama siekiant apskaičiuoti naują akcijų kapitalo vertę.
(145)
Trečia, darant prielaidą, kad po konvertavimo likusi skola yra parduodama pritaikius kitokį diskontą nei prieš konvertavimą, siekiant teisingo skaičiavimo, reikėtų atsižvelgti į tai, kad skolos, likusios konvertavus skolą į paprastąsias akcijas, rinkos vertė tikriausiai vis dar būtų mažesnė nei jos buhalterinė vertė, bet bet kokiu atveju didesnė nei skolos rinkos vertė iki jos konvertavimo. Jei nėra pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima nustatyti tokius diskontus, deja, nėra įmanoma ir sumodeliuoti tokių diskontų pokyčių, nes per ta patį laikotarpį reikėtų pakeisti pernelyg daug rodiklių.
(146)
Kita vertus, Komisija pažymi, kad Oltchim finansinės ataskaitos buvo parengtos laikantis Tarptautinės finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) ir patikrintos nepriklausomos audito bendrovės KPMG. Tose finansinėse ataskaitose finansiniai įsipareigojimai nurodyti tikrąją verte, laikantis IAS 39 sąlygų. IAS 39 tikroji vertė apibrėžiama kaip suma, už kurią gerai žinančios vieną kitą ir savanoriškai dalyvaujančios šalys normaliomis konkurencijos sąlygomis sutiktų mainais įgyti turtą arba grąžinti skolą. Tuo remdamasi, KPMG patvirtino, kad bendrovės ilgalaikės skolos tikroji vertė nedaug skyrėsi nuo jos buhalterinės vertės.
(147)
Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus teiginius, Komisija laikosi požiūrio, kad siekiant apskaičiuoti paprastosios akcijos rinkos vertę iš tikrųjų reikėtų naudoti skolos buhalterinę vertę.
(148)
Tačiau, siekdama patikrinti skaičiavimo tikrumą, Komisija papildomai atliko jautrumo analizę, t. y. nustatė grynosios skolos prieš konvertavimą buhalterinės vertės ir rinkos vertės procentinį skirtumą, kuris padės palyginti dabartinę valstybės akcijų paketo po konvertavimo vertę ir likvidacinę vertę, laikant, kad skolą konvertavus į paprastąsias akcijas, jos rinkos vertė ir buhalterinė vertė sutaps. Ta procentinė vertė gali būti laikoma savotiška „paklaidos riba“ siekiant apytikriai paskaičiuoti skolos rinkos vertę.
(149)
Komisija laikosi nuomonės, kad iš visų scenarijų (ĮV, pagrįstos mediana, vidurkiu ir svertiniu vidurkiu) svertinio vidurkio scenarijus yra tiksliausias, nes tuo atveju vertės gali būti palygintos su parduotų akcijų skaičiumi. To scenarijaus paklaidos riba yra 15 %. Komisija daro išvadą, kad tokio dydžio riba yra užtenkamai didelė, kad būtų galima manyti, jog ĮV skaičiavimas pagrįstas patikimais duomenimis.
(150)
Vėliau, apskaičiavus paprastųjų akcijų rinkos vertę, galima apskaičiuoti atitinkamą valstybės akcijų paketo vertę remiantis valstybei priklausančių visų paprastųjų akcijų rinkos verte, kuri po skolos konvertavimo bus tokia (40):
6 lentelė
Rumunijos valstybei priklausančių Oltchim akcijų dalis prieš ir po planuoto skolos konvertavimo
Akcijų pasiskirstymas prieš skolos konvertavimą
Akcijų pasiskirstymas po skolos konvertavimo
AVAS skola ir skolos palūkanos nurodytos po skolos konvertavimo
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ekonomikos ministerija
54,81 %
[0]-[5] %
Valstybė iš viso
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
Atitinkamai, konvertavus AVAS pagrindinę skolą ir pridėjus pagal susitarimą priskaičiuotas palūkanas, Oltchim paprastųjų akcijų rinkos vertė bus nuo [20]-[30] iki [90]-[100] mln. EUR, ir tai sudarys dabartinę bendro valstybės akcijų paketo ([80]-[100] %) vertę (41) nuo [15]-[30] iki [75]-[90] mln. EUR. 7 lentelėje apibendrintos įmonės vertės pagal visus scenarijus. Jos palygintos su vertėmis, taikomomis likvidavimo atveju.
7 lentelė
Skolos konvertavimo ir po to vykdomo privatizavimo scenarijaus palyginimas su likvidavimo scenarijumi taikant ĮV metodą
Valstybės numatomos įplaukos
mln. EUR
Skolos konvertavimas ir iškart vykdomas privatizavimas
Grynoji dabartinė likvidavus bendrovę gautų įplaukų vertė
Palyginimas
ĮV remiantis akcijos kainos mediana per 44 mėnesius
ĮV remiantis vidutine akcijos kaina per 44 mėnesius
ĮV remiantis svertine vidutine akcijos kaina per 44 mėnesius
Paprastųjų akcijų rinkos kaina
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Bendro valstybės akcijų paketo rinkos vertė
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Bendro valstybės akcijų paketo (98,44 %) grynoji dabartinė vertė
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidavimas Skolos konvertavimas ir privatizavimas
AVAS akcijų paketo (96,54 %) grynoji dabartinė vertė
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidavimas Skolos konvertavimas ir privatizavimas
Ekonomikos ministerijos akcijų paketo (1,9 %) grynoji dabartinė vertė
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidavimas Skolos konvertavimas ir privatizavimas
(152)
Pagal visus įvertintus ĮV scenarijus valstybės kreditorius AVAS ir valstybės akcininkė Ekonomikos ministerija pasiekia geresnių rezultatų pasirinkę skolos konvertavimo ir po to iškart vykdomo privatizavimo scenarijų, nei bendrovės likvidavimo scenarijų. Dabartinės valstybės akcininkės Ekonomikos ministerijos akcijų dalis, konvertavus skolą, sumažės ir todėl AVAS akcijų paketo dalis sudarys [80]-[100] %. Tačiau ministerija neturi jokio pagrindo prieštarauti skolos konvertavimui, nes bendrovės likvidavimo atveju ji už turimą bendrovės akcijų paketą negautų nieko. Net pasirinkęs mažiausios apytikriai paskaičiuotos ĮV scenarijų, valstybės kreditorius AVAS vis vien gautų daugiau naudos ([10]-[30] mln. EUR), nei nusprendęs likviduoti bendrovę ([10]-[30] mln. EUR).
(153)
Remiantis pirmiau nustatytais faktais, galima daryti išvadą, kad trumpalaikiu laikotarpiu po skolos konvertavimo visiškai privatizavus bendrovę, priemonė, apie kurią pranešta (skolos konvertavimas ir po to vykdomas visiškas bendrovės privatizavimas) nesuteiktų Oltchim pranašumo, nes ta priemonė suteikia galimybę valstybės kreditoriui AVAS atgauti daugiau, nei tuo atveju, jei būtų nuspręsta likviduoti bendrovę. Tuo klausimu Komisija atsižvelgia į Rumunijos valdžios institucijų įsipareigojimą (17 ir 73 konstatuojamosios dalys) visiškai privatizuoti bendrovę iki 2012 m. gegužės 31 d.
(154)
Komisija laikosi nuomonės, kad kiekybinio vertinimo, pagrįsto rinkos kapitalizavimo metodu ir ĮV metodu, tinkamumą paliudija du toliau nurodyti teiginiai, kurių nepriklausomi ekspertai skaičiais neišreiškė.
(155)
Pirma, vertinimas yra pagrįstas akcijų rinkos kaina. Tačiau valstybės dalis Oltchim bendrovėje bus parduodama kaip viena visuma, ir jos pirkėjas galės kontroliuoti bendrovę. Todėl pirkėjas sutiks už akcijų paketą mokėti kontrolės priemoką, kaip tai yra įprasta panašių sandorių atvejais.
(156)
Antra, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2007 m. PCC buvo pasirengusi mokėti 7,5 mln. EUR už de facto 12 % Oltchim akcijų, o 2011 m. 2,6 mln. EUR už papildomus 3,6 % akcijų. Tai, viena vertus, rodo, kad privatus investuotojas laikė, jog Oltchim vertė 2011 m., palyginti su 2007 m. išaugo (nes už vieną akciją jis sutiko mokėti daugiau), ir, kad remiantis 2011 m. sandorio duomenimis, 100 % akcijų vertė būtų 73 mln. EUR, kuri gerokai viršija likvidacinę vertę.
IX.4. Išvada dėl pranašumo įgijimo
(157)
Remdamasi pirmiau pateiktais rezultatais, konkrečiai tuo, kad: i) bendrovė neįgijo jokio neteisėto pranašumo dėl to, kaip valdžios institucijos vykdė valstybės skolos susigrąžinimą, kaip nurodyta pranešime dėl priemonės, ir ii) skolos konvertavimas nesuteikia bendrovei jokio neteisėto pranašumo, Komisija daro išvadą, kad dabartinė priemonė (ankstesnių 1 ir 3 priemonės derinys), apie kurią buvo pranešta, nesuteikia jokio pranašumo. Atsižvelgiant į tuos rezultatus, siekiant įvertinti priemonę, apie kurią buvo pranešta dabar, kiti bendri kriterijai, nurodyti SESV 107 straipsnio 1 dalyje numatytos valstybės pagalbos apibrėžime, neturi būti nagrinėjami.
X. IŠVADA
(158)
Oficiali 2 priemonės (valstybės garantijos) tyrimo procedūra, pradėta pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, turi būti nutraukta, kaip neišspręstina dėl to, kad pranešimas apie tą priemonę buvo panaikintas.
(159)
Priemonė, apie kurią dabar buvo pranešta (ankstesnių 1 ir 3 priemonės derinys), nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(160)
Ta išvada pagrįsta tvirtu Rumunijos ketinimu parduoti visą turimą Oltchim akcijų paketą, kaip tai nurodyta 2011 m. spalio 21 d. Ministro pirmininko Emilio Boco rašte ir pakartotinai patvirtinta 2012 m. vasario 16 d. Ministro pirmininko Ungureanu rašte,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Komisija nusprendė užbaigti oficialią praneštos valstybės garantijos Oltchim (2 priemonė) tyrimo procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į tą faktą, kad Rumunija pranešimą atsiėmė ir priemonės toliau nebetaikys.
2 straipsnis
1 priemonė, apie kurią Rumunija pranešė 2009 m. liepos 17 d., ir kurią iš dalies pakeitė 2011 m. birželio 22 d., 2011 m. rugsėjo 9 d., 2011 m. spalio 21 d., ir 2012 m. vasario 16 d., nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
3 straipsnis
2007 m. Rumunijos pradėta taikyti 3 priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Rumunijai.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 7 d.