РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 юли 2012 година
относно мярка SA.23324 - C 25/07 (ex NN 26/07) - Финландия Finavia, Airpro и Ryanair на летище Тампере-Пиркала
(нотифицирано под номер C(2012) 5036)
(само текстовете на финландски и шведски език са автентични)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/664/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През февруари 2005 г. Комисията получи оплакване от Blue1 Oy („Blue1“) - финландска авиокомпания, която е част от SAS Group. Наред с други, Blue1 изложи предположения, че Ryanair Ltd („Ryanair“) получава помощ под формата на по-ниски от средните летищни такси на летище Тампере-Пиркала („летище ТМП“ или „летището“).
(2)
С писма от 2 март 2005 г. и 23 май 2006 г. Комисията поиска от финландските власти да предоставят допълнителна информация във връзка с оплакването. Финландските власти отговориха с писма от 27 април 2005 г. и 27 юли 2006 г.
(3)
С писмо от 10 юли 2007 г. Комисията уведоми Финландия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (2) („решение за откриване“) относно споразумението между Airpro Oy и Ryanair и въвеждането на нискотарифната стратегия от Finavia и Airpro Oy на летище ТМП. На 28 ноември 2007 г. финландските власти представиха своето мнение относно решението за откриване.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната мярка в срок от един месец от датата на публикуване.
(5)
Комисията получи мнения по въпроса от четири заинтересовани страни (Ryanair, SAS Group, Air France и Асоциацията на европейските авиокомпании). С писмо от 13 февруари 2008 г. тези мнения бяха предадени на финландските власти. Финландските власти представиха мнението си на 15 април 2008 г.
(6)
С писмо от 25 юни 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Финландските власти отговориха с писмо от 1 юли 2010 г. С писмо от 5 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация относно финансирането на летището. Финландските власти отговориха с писмо от 5 май 2011 г. Отговорът на финландските власти обаче беше непълен. По тази причина Комисията изпрати напомняне съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (4). Финландските власти отговориха с писмо от 15 юни 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
2.1. Контекст на разследването
(7)
Летище ТМП се намира в Пиркала - 13 километра на югозапад от град Тампере в Южна Финландия. Това е третото по големина летище във Финландия (по брой пътници, вж. таблицата в съображение 10). Освен за целите на гражданската авиация летището служи също така за база на финландските военновъздушни сили.
(8)
Летище ТМП има два терминала за редовни пътнически полети:
-
Терминал 1 (също „Т1“) е построен през 1998 г. и понастоящем се използва от Finnair, Flybe, SAS, Blue1 и Air Baltic. През 2003 г. капацитетът на Т1 е бил 550 000 пътника годишно,
-
Терминал 2 (също „Т2“) първоначално е използван като товарен хангар от DHL и (след като е освободен през 2002 г.) е преобразуван в нискотарифен терминал. Т2 понастоящем обслужва единствено Ryanair. Капацитетът на Т2 е 425 000 пътника годишно.
(9)
Летище ТМП, с изключение на Т2, е собственост на Finavia Oyj (5) („Finavia“), което също така го експлоатира. Т2 е отдаден под наем от Finavia на неговото дъщерно дружество Airpro Oy (6) („Airpro“). Airpro експлоатира терминала и предоставя в него услуги по наземно обслужване. Освен това Airpro е сключило споразумение с Ryanair […] (7), считано от 3 април 2003 г.
(10)
Пътническият трафик на летището се е увеличил от 304 025 превозени пътници през 2003 г. на 617 397 пътници през 2010 г. Това се дължи на увеличаването на броя на пътниците на Т2. През 2010 г. делът на пътниците на Ryanair на летище ТМП възлиза на приблизително […]. В следната таблица е обобщено нарастването на броя на пътниците на летище ТМП през периода 2003-2010 г.:
Година
Брой пътници, Т1
Брой пътници, Т2
Общ брой пътници на летище ТМП
2003 г.
[…]
[…]
304 025
2004 г.
[…]
[…]
495 892
2005 г.
[…]
[…]
597 102
2006 г.
[…]
[…]
632 010
2007 г.
[…]
[…]
687 711
2008 г.
[…]
[…]
709 356
2009 г.
[…]
[…]
628 105
2010 г.
[…]
[…]
617 397
2.2. Мерките, които са обект на разследването, и първоначалната оценка на Комисията
(11)
В решението за откриване са повдигнати следните въпроси:
-
първо, дали Finavia е действало като инвеститор в условията на пазарна икономика, когато е решило да преобразува товарния хангар в нискотарифния терминал Т2, в който случай това инвестиционно решение не съдържа държавна помощ в полза на Airpro; и, ако случаят не е такъв, дали въпросната помощ би могла да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, както и
-
второ, дали оператор в условията на пазарна икономика би сключил споразумение, подобно на споразумението между Airpro и Ryanair; и, ако случаят не е такъв, дали помощта, която се съдържа в споразумението, би могла да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
(12)
Що се отнася до първия въпрос, Комисията изрази съмнения по отношение на това дали Finavia е било водено от изгледите за реализиране на дългосрочна доходност, когато е решило да трансформира товарния хангар в нискотарифен терминал. Освен това Комисията се съмнява също така, че направените от Finavia инвестиции за трансформирането на бившия товарен хангар в нискотарифен терминал биха могли да бъдат счетени за селективно предимство в полза на Airpro, което последното не би получило при нормални пазарни условия.
(13)
По отношение на втория въпрос Комисията трябваше да провери дали в конкретния случай поведението на Airpro е било водено от изгледи за реализиране на дългосрочна доходност и дали предполагаемото предимство за Ryanair е било предимство, което последното не би получило при нормални пазарни условия. По-специално Комисията изрази съмнения дали „общата такса“, заплащана от Ryanair, е основана на разходи по предоставянето на услуги на авиокомпанията от страна на Airpro. Освен това финландските власти не предоставиха на Комисията нито условията на споразумението с Ryanair, нито бизнес план с оценка на доходността за Airpro по споразумението. По тази причина в своето решение за откриване Комисията изрази съмнения, че поведението на Airpro е било водено от изгледи за реализиране на дългосрочна доходност. Следователно не може да се изключи, че споразумението е осигурило предимство за Ryanair, което последното не би имало при нормални пазарни условия.
(14)
Комисията изрази съмнения, че в настоящия случай са били изпълнени условията за съвместимост, посочени в Насоките на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища (8) („Насоки за авиационния сектор от 2005 г.“), и че мерките за държавна помощ биха могли да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
3. МНЕНИЕ НА ФИНЛАНДСКИТЕ ВЛАСТИ
3.1. Нискотарифната стратегия на Finavia и Airpro на летище ТМП
(15)
В началото на своето изложение финландските власти представиха по-подробна информация за нискотарифната стратегия на Finavia и Airpro на летище ТМП. Финландските власти обясниха, че Т2 е построен през 1979 г., за да се използва временно като летищна сграда. През 1995 г. сградата е преобразувана в товарен хангар, подходящ за товарни операции, и е използван от DHL. През 2002 г. DHL прекратява договора за наем и терминалът е освободен.
(16)
Финландките власти отбелязаха, че, тъй като Finavia не е могло да привлече никакъв друг товарен оператор в Тампере или да отдаде хангара под наем, то е решило да преобразува хангара в нискотарифен терминал, подходящ за основни услуги по наземно обслужване. По това време първоначалните строителни разходи за Т2 вече са били отписани и обновяването на терминала е изисквало само незначителни модернизации (9). В следната таблица са представени подробно инвестиционните разходи за обновяването на Т2 в размер на 760 612 EUR.
Работи за обновяване
Инвестиционни разходи в EUR
Планиране
[…]
Копия, разрешителни, пътувания
[…]
Инженерно-строително проектиране
[…]
Отопление/тръби/климатизация
[…]
Електричество
[…]
Инсталации с ниско напрежение
[…]
Конвейери
[…]
Оборудване за проверки по сигурността
[…]
Обща сума
760 612
(17)
С оглед на горното изчисление финландските власти отбелязаха, че, дори Finavia да е могло да намери друг наемател, който да използва Т2 като товарен хангар, е щяло да бъде нужно да извършат определени строително-инженерни работи в размер на приблизително 100 000 EUR. Освен това конвейерите винаги биха могли да се използват на някое от другите летища на Finavia.
(18)
Освен това финландските власти обясниха, че намерението на Finavia е било новият нискотарифен терминал да бъде на разположение на всички авиокомпании, склонни да приемат по-ниско равнище на обслужване. В следната таблица е направена съпоставка между равнището на обслужване и на съоръженията на Т1 и Т2 на летище ТМП:
Терминал 1 (Т1)
Терминал 2 (Т2)
Оперативен модел
Традиционен модел: операциите по регистрация (check-in), проверките по сигурността, транспортирането, сортирането, натоварването и разтоварването на багажа се извършват от различни професионални групи и дружества.
Нискотарифен модел: едни и същи лица извършват всички задачи на различните професионални групи на Т1, като регистрация (check-in), проверки по сигурността, натоварване и разтоварване на багажа. Функциите се изпълняват в рамките на ограничена зона от терминала, което налага използването на минимален персонал и ускорява пътникопотоците.
Капацитет за наземно обслужване
Три до пет (в зависимост от вида на самолета) едновременни излитания или кацания.
Един заминаващ самолет на час
Съоръжения
Съоръжения, осигуряващи добро обслужване, включително сложна система за транспортиране на багажа, приятни чакални със свързаните услуги, съоръжения, необходими за нуждите на няколко оператора за наземно обслужване и т.н.
Основни съоръжения, които отговарят главно на складови стандарти (напр. бетонни подове), със съвсем малко прозорци.
(19)
Финландските власти отбелязаха, че, тъй като Т2 може да предоставя услуги по наземно обслужване само на един излитащ самолет на час, той е подходящ само за превозвачи от точка до точка, които използват големи въздухоплавателни средства. В същото време, с цел да оптимизира използването на своя персонал, операторът на терминала изисквал от авиокомпаниите да сключат дългосрочни споразумения и също така споразумения за разписанията, например полетите не винаги могат да бъдат обслужвани в поисканите от авиокомпаниите часове, какъвто е случаят с Т1. Според финландските власти оптимизирането на разходите за персонала и предоставяното равнище на обслужване са дали възможност за реализирането на икономии от приблизително […] в сравнение с Т1.
(20)
Финландските власти отбелязаха, че преди започването на обновяването на Т2 и приемането на стратегията за развитието му като нискотарифен терминал въпросът е бил обсъден неколкократно на събрания на съвета на директорите на Finavia. За тази цел е бил изготвен така също бизнес план. В следната таблица е обобщен бизнес плана (сценарий за най-лошия случай) за обновяването на Т2 и изпълнението на нискотарифната стратегия: […]
(21)
Финландските власти отбелязаха, че предварителният бизнес план е бил базиран на благоразумни допускания, водещи до подценяване на приходите и надценяване на разходите, които били очаквани през последните години от разглеждания период. Според другите сценарии нискотарифната стратегия се очаквало да бъде дори по-печеливша. В различните сценарии общите такси, заплащани от авиокомпаниите, които използват Т2, варирали между […] на престой за обслужване. Тъй като решението за нискотарифната стратегия е било взето от съвета на директорите на Finavia въз основа на изчисления и изследвания, не може да бъде вменена отговорност на държавата. Мерките не са резултат от изисквания или заповеди на органите и органите не са участвали в приемането на мерките.
(22)
Финландските власти отбелязаха, че Finavia и Airpro са действали в съответствие със стопанските принципи и са финансирали своите операции от таксите за обслужване и приходите, събирани от клиентите и от другите стопански дейности. По-специално нито Finavia, нито Airpro са получили финансиране от държавния бюджет: те са реализирали печалба и всяка година са разпределяли част от нея за държавата в съответствие с наложените им изисквания за печалбата.
(23)
Финландските власти отбелязаха, че Министерството на транспорта и далекосъобщенията е определило целевите резултати на Finavia. Тези целеви резултати обаче се отнасят до групата като цяло и индивидуалните стопански решения са вземани въз основа на собствената преценка на Finavia. През изминалите няколко години (2003-2005 г.) изискването за реализиране на печалба от страна на Finavia е било за приблизително 4 % от инвестирания капитал. В следната таблица са обобщени резултатите на Finavia:
Основни финансови данни на Finavia в милиона EUR (действителни цифри)
Година
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Приходи
219
234
243
Печалба
17
15
22
Дивиденти, платени на държавата
6
5
10
(24)
Финландските власти отбелязаха, че Finavia не е изготвяло финансови отчети за отделните летища, тъй като всички негови летища са били част от едно и също юридическо лице. От 2000 г. насам обаче Finavia е събирало конкретна информация за отделните летища въз основа на своите собствени вътрешни изчисления (действителни данни). Тази информация е била основана на тенденциите в обема на летищата и свързаните приходи и на разходите за използваните на летищата ресурси, а именно персонал, услуги по договор и амортизиране на дълготрайни активи. Общите резултати на Finavia за летище ТМП (без услугите, предоставяни от Airpro) са обобщени в следната таблица: […]
(25)
Освен търговските операции, финансовите резултати на Finavia на летище ТМП включват също така операции, свързани с отговорностите по изпълнение на публичната политика, като контрол на въздушното движение и използване на пистата на летище ТМП за военни цели. Финландските власти обясниха, че пистата на летище ТМП е трябвало да бъде на разположение за военни цели 24 часа на ден, 365 дни в годината. Пистата действително е използвана за военни цели (най-малко 30 % от действителното годишно движение на въздухоплавателни средства). Разходите за контрол на въздушното движение са били приблизително […]. В горепосочените цифри е включен наемът, плащан от Airpro на Finavia за използването на Т2 и таксите за кацане, както и други летищни такси за предоставяните услуги на авиокомпании, които използват Т2.
(26)
Що се отнася до Airpro, финландските власти обясниха също така, че то е дружество с ограничена отговорност и от правна гледна точка е отделно от Finavia. В следната таблица са обобщени действителните финансови резултати от дейността на Airpro на летище ТМП: […]
(27)
Финансовите резултати на Airpro на летище ТМП включват разходи като наем за Т2 на летище на ТМП, собствените разходи на Airpro за персонал и оборудване, както и разходите за услуги, предоставяни от Finavia. Финансовите отчети включват приходи, като заплащаната от Ryanair обща такса, такси за паркиране и други търговски приходи.
(28)
Затова финландските власти заявиха, че Finavia и Airpro са действали като инвеститори в условията на пазарна икономика, когато са взели решение за изпълнение на нискотарифна стратегия и за преобразуване на товарния хангар в нискотарифен пътнически терминал.
(29)
Финландските власти заявиха, че дори финансирането на обновяването на Т2 да бъде счетено за държавна помощ, тя би била съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като отговаря на критериите за съвместимост, определени в Насоките за авиационния сектор от 2005 г.
(30)
Финландските власти заявиха също така, че може да се определи, че мерките изпълняват цели от общ интерес, които, според тях, са свързани не само с характера на летищните операции като такива от общия интерес, но също така с диверсифицирането на връзките в региона по начин, отговарящ на нуждите на жителите и на обществото. Следователно, според финландските власти, промените на Т2 са били пропорционални на тяхната цел и на постигнатия резултат.
(31)
Освен това финландските власти заявиха, че операциите на летищата имат специални характеристики, които трябва да бъдат взети предвид. Например летище ТМП е спомогнало за подобряване на мобилността на по-натоварени летища в съответствие с целта на Съюза. Експлоатацията на летище ТМП е допринесла за балансираното регионално развитие в една слабонаселена държава като Финландия. В тази връзка е било особено важно да бъдат запазени връзките с Европа от по-отдалечените региони на Финландия, тъй като другите видове транспорт не представляват ефективна алтернатива. Направените разходи за построяването на терминала са били пропорционални на целта, а също така са били и необходими. Според бизнес плановете и действителните цифри има достатъчно средносрочни изгледи за използването на въпросната инфраструктура. Т2 е бил предложен на всички авиокомпании по справедлив и недискриминационен начин. До момента обаче нито една авиокомпания освен Ryanair не е проявила интерес към него.
(32)
Според финландските власти въпросната инфраструктура не е засегнала търговията в степен, която да противоречи на интересите на Съюза. Летище ТМП е малко и, следователно, въздействието на мерките на равнището на Съюза е незначително. Освен това ползите от мерките за региона превишават каквото и да било отрицателно въздействие на равнището на Съюза.
3.2. Договорът между Finavia и Airpro за наем на Т2 на летище ТМП
(33)
Финландските власти отбелязаха, че на 23 февруари 2003 г. Finavia е сключило договор за наем с Airpro по отношение на Т2 за периода между 1 април 2003 г. и 31 март 2013 г. (наричан още „договора за наем“). Макар че първоначално Finavia е заплатило разходите за обновяването, Airpro е щяло да възстанови на Finavia тези разходи в рамките на наема. Финландските власти са предоставили така също копие на договора за наем.
(34)
Според договора за наем Airpro заплаща месечен наем в размер на […] плюс […] ДДС за използването на съоръженията. Следователно наемът с ДДС възлиза на […] месечно. В договора е предвидено, че - в допълнение към основния наем, наемът включва също така направените разходи за преобразуването на товарния хангар в нискотарифен пътнически терминал и свързаната лихва.
(35)
Финландските власти отбелязаха, че, към момента на сключване на договора за наем, промените на Т2 все още не са били приключени и разходите по обновяването на терминала са били изчислени приблизително, за да се определи сумата на наема. Разходите са били изчислени приблизително на 700 000 EUR, като се очаквало тези разходи да се отразят върху месечния наем приблизително с […]. В допълнение към приблизително изчислените разходи за обновяване Finavia е определило, че разходите за допълнителни работи и организация след въвеждането в експлоатация на Т2 биха били приблизително […], като тези разходи биха се отразили върху месечния наем с […]. В съответствие с горните изчисления Airpro е възстановило на Finavia направените разходи за промените на Т2 под формата на месечен наем в размер на […].
(36)
Финландските власти заявиха, че заплащаният от Airpro месечен наем не е под пазарната цена. Всъщност заплащаният от Airpro наем е по-висок от наема, заплащан от предишния наемател - DHL. DHL е заплащало месечен наем в размер на […] без ДДС за използването на съоръженията, което приблизително е равно на […] (10). Делът на ДДС възлиза на […], следователно общият месечен наем с ДДС е бил […], което съответства приблизително на […].
(37)
Финландските власти отбелязаха освен това, че без изпълнението на нискотарифната стратегия и преобразуването на товарния хангар в нискотарифен терминал, Т2 е можело да остане незает, което би утежнило финансите на летище ТМП.
3.3. Изпълнение на нискотарифната стратегия от страна на Airpro и споразумението от 3 април 2003 г. между Airpro и Ryanair
(38)
Що се отнася до изпълнението на нискотарифната стратегия от страна на Airpro, финландските власти обясниха, че разговорите с авиокомпаниите са започнали по-рано. С Ryanair например е имало разговори в продължение на няколко години преди да бъде взето решението за изпълнение на нискотарифна стратегия на летище ТМП.
(39)
Според финландските власти изпратеното от Airpro писмо до няколко авиокомпании, с което ги призовава да разгледат възможностите за стартиране на дейност на нискотарифния терминал, е било само част от маркетинговата стратегия за Т2. Т2 на летище ТМП е бил рекламиран активно на търговския панаир Routes (11) в продължение на няколко години, считано от 2002 г. Предполагало се е, че и други авиокомпании, в допълнение към Ryanair, също биха били заинтересовани от стартиране на операции на този терминал.
(40)
Финландските власти предоставиха копие на рекламно писмо. В писмото са посочени приложимите такси на Т2, като такса за наземно обслужване и за използване на терминала, чиито размер зависи от вида на използваното въздухоплавателно средство. В допълнение към приложимите такси на Т2 авиокомпаниите трябва да заплащат нормалните такси за кацане, терминално навигационно обслужване и сигурност.
(41)
Финландските власти предоставиха копие на споразумението с период на валидност […], сключено между Airpro и Ryanair на 3 април 2003 г. („споразумението“). В споразумението са посочени оперативните и финансовите условия, при които Ryanair стартира и извършва търговски полети до и от Т2 на летище ТМП. Споразумението е влязло в сила в деня след подписването му (т.е. 4 април 2003 г.) и ще приключи на […].
(42)
За предоставяните на летище ТМП услуги Ryanair следва да заплаща еднократна такса за престоя на всяко въздухоплавателно средство за обслужване (заминаване и пристигане), т.е. обща такса за всеки самолет B737-800 или друга модификация на самолет B-737 с максимално MTOW (12) от 67 000 kg, считано от 4 април 2003 г. Тази такса включва такса за кацане и излитане, такси за осветление, за шум и нощни такси, такса за терминално навигационно обслужване, такси за подвижна стълба и обслужване на пътниците, включително такси за сигурност и безопасност, както и такса за пътниците.
(43)
Както е обобщено в таблиците по-долу, общата такса зависи от дневната честота на полетите на Ryanair на летището и от годината на споразумението: […].
(44)
Със споразумението Ryanair се задължава да стартира операциите си на летище ТМП с […] броя престои за обслужване ежедневно. Освен това Ryanair се съгласява да отправи […] известие за всяко намаляване на броя на ежедневните престои за обслужване на летището.
(45)
[…]
(46)
Според споразумението Ryanair е очаквало да достигне приблизително […] заминаващи пътници на летище ТМП през първите 12 месеца и приблизително […] заминаващи пътници през следващите 12 месеца.
(47)
Според споразумението Т2 на летище ТМП е с максимален капацитет от един престой за обслужване на час между 7:00 ч. и 24:00 ч. Ryanair и Airpro предварително съгласуват разписанията на полетите.
(48)
Airpro осигурява бюро за обслужване на пътниците на централно местоположение в основния летищен терминал (Т1) и прави резервации за пътниците на Ryanair. Според споразумението Ryanair заплаща на Airpro комисионна в размер на […] за всички полети на Ryanair (без данъци, такси и други начисления), продадени от Airpro и платени с дебитна/кредитна карта.
(49)
В споразумението са предвидени също така договорености по отношение на времето за необходимата поддръжка на пистата на летище ТМП през лятото на 2003 г., когато летището ще бъде изцяло затворено за въздушно движение. През този период движението на летище ТМП ще бъде пренасочено към летище Пори, като Airpro ще осигури автобусен транспорт за пътниците на Ryanair.
(50)
Според финландските власти споразумението между Airpro и Ryanair е сключено при търговски условия и не е налице държавна помощ. И други авиокомпании са имали възможност да се договарят с Airpro при сходни търговски условия на получените от Ryanair. Например в рекламната брошура The Case for Tampere-Pirkkala Airport, изготвена за търговския панаир през 2004 г., е подчертан фактът, че Т2 е на разположение на всички оператори, тъй като към този момент терминалът все още е разполагал със свободен капацитет за още две авиокомпании.
(51)
Финландските власти считат също така, че заплащаните от Ryanair такси на летище ТМП са основани на разходите и генерират икономически ползи за дейността на Airpro и Finavia на летище ТМП. Airpro събира такси от Ryanair за услугите, които предоставя, а също така и за предоставяните от Finavia услуги. След това Airpro изплаща на Finavia събраните такси от операциите на Ryanair на летището в съответствие с Аеронавигационната информационна публикация на Finavia („AIP“) (13). Всички разлики в таксите се дължат на характера и мащаба на съответните услуги.
(52)
Финландските власти отбелязаха, че всички авиокомпании, които използват летище ТМП, заплащат едни и същи такси за услуги с еднакво качество. Например пътническата такса, която се събира за предоставяните на Т2 услуги, зависи от качеството на предоставяните на терминала услуги. Нито Finavia, нито Airpro са изиграли някаква роля в събирането на таксата за обслужване на пътниците, която е отбелязана на самолетните билети на Ryanair и се събира от Ryanair от неговите пътници. Противно на твърденията на Blue1, Ryanair не е освободено от заплащането на пътническата такса. Фактът, че дейността на Airpro на Т2 е печеливша свидетелства за това, че Ryanair е трябвало да плаща такса за предоставяните от Airpro услуги.
(53)
Finavia събира следните такси от Ryanair чрез Airpro на летище ТМП, които общо възлизат на […]:
-
такса за кацане (14): […]
-
такса за аеронавигационно обслужване: […]
(54)
Що се отнася до таксите за аеронавигационно обслужване, финландските власти заявиха, че те зависят от теглото на въздухоплавателното средство, продължителността на полета и същността на използваните услуги. Печалбата на Finavia включва също така годишна пътна такса (15), възлизаща на приблизително […] през 2006 г., и ще се повишава с допълнителната честота на полетите, извършвани от Ryanair.
(55)
Финландските власти обясниха също така, че през 2005 г. оперативната полза от операциите на Ryanair на летище ТМП е на обща стойност […]. Накрая финландските власти заявиха, че според споразумението Ryanair се е задължило също така да повиши движението и да достигне указаните в споразумението цели за брой пътници.
4. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(56)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни.
4.1. Ryanair
(57)
В началото на предоставеното мнение от Ryanair на 16 ноември 2007 г. авиокомпанията заявява, че според нея откриването на официална процедура по разследване е несправедливо и ненужно. Изразени са също така съжаления, че Комисията не е дала възможност на Ryanair да участва в предварителното разглеждане.
(58)
Относно случая по същество Ryanair е на мнение, че Комисията е трябвало да основе своите заключения на стандартни търговски договорености и да реши, че споразумението отговаря на принципа на оператора в условията на пазарна икономика, и, следователно, не е налице държавна помощ. Тъй като по мнение на Ryanair както Finavia, така и Airpro печелят от използването от него на летище ТМП, и двете дружества действат като оператори в условията на пазарна икономика и финансирането на Т2 не съдържа никаква помощ.
(59)
Що се отнася до изграждането на нискотарифния терминал на летище ТМП, Ryanair обясни, че е имало текущи проекти за разграничаване на услугите, предоставяни от летища в Съюза, с цел да се отговори на нуждите на нискотарифните авиокомпании и на техните пътници. Предоставяните от летищата различни равнища на обслужване довели до различни такси, заплащани от авиокомпаниите. Летище TMP било сред първите, които възприели модела на разграничени равнища на обслужване на едно и също летище. Ryanair потвърди, че летищният оператор Finavia е взел решение за разработването на Т2 въз основа на сериозен бизнес план, който бил изпълнен бързо и довел до увеличаване на приходите на Finavia. Следователно Ryanair е на мнение, че в развитието на нискотарифния терминал не са налице каквито и да било елементи на държавна помощ по отношение на дейността на Finavia на летище ТМП.
(60)
Що се отнася до управлението на Т2, Ryanair обясни, че конкуренцията между терминалите на същото летище е довела до по-голяма ефективност и понижаване на разходите. Според Ryanair по-високите стандарти за ефективност на Т2 са подобрили ефективността на Т1 в полза на всички авиокомпании, които използват летището. Доколкото от Ryanair са запознати, Airpro е наело терминала при търговски условия. Finavia извличало допълнителна полза от по-високия ръст на движение на летището и по-високи приходи от такси за кацане и за контрол на въздушното движение. Следователно, според Ryanair, търговските споразумения между Finavia и Airpro, касаещи управлението на Т2, не съдържат държавна помощ.
(61)
По отношение на сключеното споразумение между Ryanair и Airpro, Ryanair първо заяви, че неговият бизнес модел е основан на повишаване на ефективността, от което се ползват и пътниците под формата на по-ниски въздушни такси. Заплащаната на летище ТМП обща такса включвала всички такси, които са приложими за авиокомпании на летището. Различните такси за използването на Т2 били обосновани от равнището на предоставяните услуги. Що се отнася до отстъпката от летищните такси, свързана с увеличението на честотата на полетите, Ryanair заяви, че това е нормална търговска практика, която се прилага във всички отрасли. Повечето от условията на споразумението между Ryanair и Airpro относно Т2 са общоприложими за всички авиокомпании, желаещи да използват Т2. Следователно Ryanair е на мнение, че споразумението му с Airpro не е селективно. Освен това Ryanair заяви, че както Finavia, така и Airpro имат полза от присъствието му на летище ТМП.
4.2. SAS Group
(62)
SAS Group представи своето мнение с писмо от 16 ноември 2007 г. SAS Group отбеляза, че мнението им е съсредоточено върху връзката между Finavia и Airpro, разходите за преобразуването на Т2 и преференциалното третиране на Ryanair на летище ТМП.
(63)
Що се отнася до връзката между Finavia и Airpro, SAS Group заяви, че управляващият директор на летище ТМП е бил член на съвета на директорите на Airpro, когато Finavia е взело решение да отдаде Т2 под наем на Airpro. Освен това близката връзка между Finavia и Airpro е била очевидна в публикацията Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport (Летище Тампере-Пиркала - Финландското летище, което е готово за бъдещето).
(64)
SAS Group заяви, че Finavia е субсидирало кръстосано Т2 с приходи от Т1. По-специално SAS Group е на мнение, че на Т2 не се плащат пътнически такси. Освен това Airpro администрира автомобилния паркинг, който се намира извън Т2, и задържа за себе си приходите, които са реализирани от него. Таксите за паркиране на автомобилния паркинг до Т2 са два пъти по-високи от тези на Т1.
(65)
Що се отнася до разходите за обслужване на Т2, от SAS Group заявиха, че финландските власти не са им предоставили достъп до тази информация. SAS Group не е получило информация дали Т2 или летище ТМП са били печеливши и дали Airpro плаща за предоставената от Finavia инфраструктура. Например Finavia е придобило оборудване за проверки по сигурността за Т2. SAS Group заяви, че, според финландските власти и Airpro, ценовите равнища на Т2 са свързани с равнището на обслужване. SAS Group твърди, че равнището на обслужване обикновено се основава на концепцията за наземно обслужване, която е договорена между авиокомпанията и дружеството за наземно обслужване, а не на наличното пространство или съоръжения.
(66)
Освен това SAS Group заяви, че организацията на Т2 на летище ТМП облагодетелства един бизнес модел и определено противоречи на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
4.3. Air France
(67)
Air France представи мнението си с писмо от 16 ноември 2007 г. В началото Air France обясни своето търговско положение във Финландия. Във Финландия Air France не извършва полети от и до летище ТМП. То обаче извършва пет ежедневни полета между летище Charles de Gaulle в Париж и летище Helsinki (разположено на приблизително 180 километра от летище ТМП) въз основа на споразумение за споделяне на код с Finnair.
(68)
Air France заяви, че е подкрепило Насоките за авиационния сектор от 2005 г. и направената от Комисията предварителна оценка на финансовите условия на летище ТМП. По-специално Air France е на мнение, че освобождаването от заплащане на пътническа такса предоставя ползи на Ryanair и определено е с дискриминационен характер и, следователно, не следва да се счита за съвместимо с вътрешния пазар.
4.4. Асоциация на европейските авиокомпании
(69)
Асоциацията на европейските авиокомпании („AEA“) представи своето мнение с писмо от 16 ноември 2007 г. Мнението на AEA изцяло съвпада с изразените мнения от страна на SAS Group и Air France.
5. МНЕНИЕ НА ФИНЛАНДСКИТЕ ВЛАСТИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(70)
Финландските власти получиха мненията на четирите заинтересовани страни.
(71)
Що се отнася до мнението на Ryanair, финландските власти отбелязаха, че авиокомпанията е изразила мнение както по общото развитие на авиационния пазар в Европа, така и по промените на летище ТМП. По отношение на тези аспекти финландските власти се позовават на първите си мнения, представени след откриването на официалната процедура по разследване.
(72)
Финландските власти отбелязаха, че в мнението на SAS Group се повдигат нови въпроси, които трябва да бъдат изяснени. Финландските власти заявиха, както вече е отбелязано, че от правна гледна точка Airpro е отделно дружество и не се ползва от каквото и да било подпомагане от своя собственик - Finavia.
(73)
Финландските власти отбелязаха, че управляващият директор на летище ТМП не е бил член на съвета на директорите на Airpro към момента на подписване на договора за наем. Управляващият директор на летището е бил член на съвета на директорите на Airpro едва през периода май 2003 г. - април 2007 г. Що се отнася до рекламната публикация за летище ТМП и неговата нискотарифна стратегия, финландските власти завиха, че подобни маркетингови дейности не биха могли да предрешат правните и икономическите връзки между съответните дружества. SAS Group, което е използвало Т1 на летище ТМП, не е споменато в публикацията, защото нейната цел е била да рекламира нискотарифната стратегия на летище ТМП.
(74)
Що се отнася до твърденията на SAS Group относно възможното кръстосано субсидиране между Т2 и Т1 на летище ТМП, финландските власти заявиха, че вече са предоставили доказателства, че дейността на Airpro на летище ТМП е била печеливша и че Airpro не е получило никакви субсидии от Finavia.
(75)
Що се отнася до различните мерки относно инфраструктурата, свързани с обновяването на Т2, финландските органи отбелязаха, че заплащаният наем от Airpro на Finavia покрива тези разходи плюс лихва. По отношение на закупуването от Finavia на оборудване за проверки по сигурността на Т2 финландските власти отбелязаха, че въпросните разходи са отразени в заплащания наем. Автомобилният паркинг, разположен до Т2, е част от площите, които са отдадени под наем на Airpro. Airpro има свободата да определя таксите, ако това става по прозрачен начин.
(76)
Що се отнася до твърденията на SAS относно различното ценообразуване на Т2 на летище ТПМ, финландските власти се позоваха на изразеното от тях мнение в рамките на процедурата по откриване.
6. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(77)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи, че „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(78)
Предвидените в член 107, параграф 1 критерии са кумулативни. По смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС една мярка представлява помощ само ако са изпълнени всички долупосочени условия. Финансовото подпомагане трябва:
-
да е предоставено от държава членка или чрез ресурси на държава членка,
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки,
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията, както и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Представляват ли държавна помощ предприетите финансови мерки в контекста на прилагането на нискотарифната стратегия на летище ТМП?
(79)
С цел да направи оценка дали финансовите договорености, свързани с нискотарифната стратегия на летище ТМП, съдържат елемент на помощ, по-специално във връзка с преобразуването на свободния товарен хангар в нискотарифен терминал и последващия договор за наем с Airpro, Комисията трябва да прецени дали при подобни обстоятелства един инвеститор в условията на пазарна икономика би сключил същите или сходни търговски споразумения като Finavia (16).
(80)
Според установените принципи в съдебната практика Комисията трябва да съпостави поведението на Finavia с това на инвеститор в условията на пазарна икономика, който може да е воден от изгледи за дългосрочна доходност (17). Освен това, съгласно решението по делото Charleroi (18), при оценяването на въпросните мерки Комисията следва да вземе предвид всички свързани характеристики на мерките и техния контекст. С други думи Комисията трябва да анализира решението на Finavia да обнови товарния хангар на летище ТМП и планираното изпълнение на нискотарифната стратегия на летище ТМП от страна на Airpro въз основа на интегриран подход, при който се вземат предвид всички характеристики на въпросните мерки.
(81)
В решението по делото Stardust Marine Съдът обяви, че, „[…], за да се провери дали държавата е действала като благоразумен инвеститор, работещ в условията на пазарна икономика, или не, е необходимо да се изходи от контекста на периода, през който са взети мерките за финансово подпомагане, с цел да се прецени икономическата рационалност на поведението на държавата и, следователно, да не се правят каквито и да било оценки въз основа на ситуацията на по-късен етап“ (19).
(82)
С оглед на прилагането на теста на инвеститора в условията на пазарна икономика Комисията трябва да изходи от контекста на периода, през който Finavia е взело решението за обновяване на свободния товарен хангар и последващото му отдаване под наем на Airpro - т.е. началото на 2003 г. Комисията трябва да базира своята оценка така също на информацията и допусканията, които са били на разположение на оператора, когато са били взети решенията за финансовите мерки по изпълнение на нискотарифната стратегия.
(83)
Финландските власти считат, че Finavia е действало рационално, като в доказателство на своите твърдения представят копие на предварителния бизнес план на Finavia и действителните резултати на Finavia и Airpro на летище ТМП.
(84)
В този контекст Комисията отбелязва, че товарният хангар на летище ТМП е останал свободен, след като DHL е прекратило своя договор за наем. Finavia е губело месечен наем в размер на приблизително […]. След няколко месеца е станало очевидно, че Finavia няма да може да привлече на летище ТМП друго дружество за превоз на товари по въздуха. Освен това нискотарифните авиокомпании не били склонни да използват Терминал 1 на летището, тъй като разходите за услугите по наземно обслужване били по-високи, отколкото тези авиокомпании били готови да приемат. Прогнозите за 2002 г. за авиационния транспортен сектор обаче показали голям потенциал за растеж на нискотарифните превозвачи като Ryanair - приблизително 30 % годишно.
(85)
Комисията отбелязва също така, че свободният товарен хангар е бил напълно амортизиран и разходите за обновяването с цел преобразуването му в нискотарифен пътнически терминал са възлезли на 760 612 EUR. Дори ако товарният хангар не е бил преобразуван в пътнически терминал, все пак на Finavia е щяло да се наложи да предприеме определени дейности по обновяването му в размер на приблизително 100 000 EUR.
(86)
Освен това Finavia е било задължено да поддържа пистата на летище ТМП на разположение за военни цели 24 часа на ден, 365 дни в годината. Следователно увеличеният ръст на движението на летището определено би могло да доведе до по-добро разпределение на ресурсите и намаляване на възможния свръхкапацитет. Същевременно разнообразяването на авиокомпаниите, които използват летището, би могло така също да понижи бизнес рисковете за летището (като риска от неизползван капацитет, ако някоя от авиокомпаниите прекрати своята дейност) и да повиши ефективността на използването на пистата.
(87)
Тази ситуация е обяснена в бизнес плана на Finavia за изпълнението на нискотарифната стратегия. Както е видно от сценария за най-лошия случай, изложен в бизнес плана на Finavia, се очаквало инвестиционният проект да има положителен принос: според очакванията средният марж на печалбата (20) щял да бъде около […] (вж. таблицата в съображение 20), което, според данните, с които разполага Комисията, в общи линии отговаря на маржовете на печалбата на други летища в Съюза (21). Комисията отбелязва също така, че предварителният бизнес план е основан на благоразумни допускания, довели до подценяване на приходите и надценяване на разходите през последните години от разглеждания период. Освен това в предварителния бизнес план не е взета предвид реализираната от Finavia печалба от такси за кацане, тъй като тяхната стойност е била извадена от очакваните приходи. Наред с това разходите за обновяването и съответното възнаграждение за инвестирания капитал са били отразени изцяло в заплащания наем от Airpro на Finavia, който също е бил изваден от очакваните приходи.
(88)
С цел да направи оценка на нискотарифната стратегия на Finavia и Airpro въз основа на интегриран подход експертът на Комисията консолидира приходите и разходите според предварителния бизнес план (основен сценарий). По-специално като приходи са взети предвид плащанията между дружествата (като наема, заплащан от Airpro на Finavia за използването на Т2, таксите за кацане и терминално навигационно обслужване). В следната таблица са обобщени изчисленията на приходите и разходите, свързани с изпълнението на нискотарифната стратегия на летище ТМП, както е описано по-горе, и техният принос към печалбата преди олихвяване и данъци („EBIT“) на консолидирано равнище (т.е. за Finavia и Airpro) през следващите десет години: […] (22)
(89)
Комисията отбелязва, че, въз основа на предварителния бизнес план и на положителната NPV (23), решението на Finavia за прилагане на нискотарифната стратегия на летище ТМП отговаря на поведението на инвеститор в условията на пазарна икономика. Положителната NPV на нискотарифната стратегия е увеличила стойността на собствения капитал на Finavia. Комисията отбелязва освен това, че допусканията в предварителния бизнес план и очакваните резултати от нискотарифната стратегия допълнително са подкрепени от действителните положителни резултати от дейността на Airpro на летище ТМП (вж. по-специално таблицата в съображение 26). Освен това комбинираните действителни резултати на летище ТМП (като се вземат предвид финансовите резултати от дейността на Airpro и Finavia на летище ТМП, вж. таблиците в съображения 24 и 26) показват, че дейността на цялото летище е станала печеливша, благодарение на експлоатацията на нискотарифния терминал.
(90)
С оглед на горното Комисията може да заключи, че решението на Finavia за изпълнение на нискотарифна стратегия на летище ТМП и свързаните с тази стратегия финансови мерки отговарят на теста на инвеститора в условията на пазарна икономика и, следователно, при тях не е налице каквото и да било икономическо предимство, което не е съвместимо с нормалните пазарни условия.
(91)
Тъй като един от кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС не е изпълнен, Комисията счита, че решението на Finavia да изпълни нискотарифната стратегия на летище ТМП и свързаните с нея финансови мерки не съдържат каквато и да било държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(92)
Що се отнася до възможното кръстосано субсидиране на Airpro от страна на Finavia (като загуба на приходи от наем или компенсиране на загуби от дейността), Комисията отбелязва, че предвид факта, че всички финансови мерки, свързани с нискотарифната стратегия на летище ТМП са основани на предварителен бизнес план в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, че Airpro заплаща пазарен наем за използването на Т2, че всички разходи за дейността на Airpro на летище ТМП се покриват от таксите, които заплащат авиокомпаниите, използващи Т2 (т.е. Ryanair) и че дейността на Finavia на летище ТМП е печеливша само поради експлоатацията на Т2, може да се изключи кръстосано субсидиране на Airpro от страна на Finavia.
6.2. Представлява ли държавна помощ споразумението между Airpro и Ryanair?
(93)
Що се отнася до споразумението между Airpro и Ryanair, финландските власти завиха, че Airpro е действало като оператор в условията на пазарна икономика в подобна ситуация. Ако случаят е такъв, Ryanair не е било облагодетелствано от споразумението и не е налице каквато и да било държавна помощ.
(94)
Когато прави преценка дали споразумението е сключено при нормални пазарни условия, Комисията трябва да провери дали в сходни обстоятелства едно летище, функциониращо при нормални условия на пазарна икономика и водено от изгледи за дългосрочна доходност, би сключило същите или сходни търговски споразумения като Airpro (24). Освен това Комисията трябва да анализира очакваното въздействие на споразумението върху дейността на Airpro и Finavia на летище ТМП въз основа на интегриран подход, като вземе предвид всички характеристики на въпросната мярка (25).
(95)
С цел прилагане на теста на частния инвеститор Комисията трябва да изходи от контекста на периода, през който е подписано споразумението. Комисията трябва също така да базира своята оценка на информацията и допусканията, които са били на разположение на оператора при подписването на споразумението. Airpro е подписало споразумението с Ryanair на 3 април 2003 г. със срок на валидност […].
(96)
Според споразумението Ryanair се е задължило да стартира своята дейност на летище ТМП с […] престоя за обслужване дневно. На тази база Ryanair е очаквало да обслужва приблизително […] заминаващи пътници от летище ТМП през първите 12 месеца и приблизително […] заминаващи пътници през следващите 12 месеца. В споразумението е предвидена тарифа с таксите на престой за обслужване, в зависимост от дневната честота на полетите (вж. по-специално таблиците в съображение 43). Средната цена за един престой за обслужване (на база на три полета дневно) е […]. В следната таблица са съпоставени таксите, заплащани от авиокомпаниите, които използват Т1 на летище ТМП, и средната цена, заплащана от Ryanair:
Предоставяна услуга
Летищни такси, приложими на Терминал 1 (Т1), в EUR
Летищни такси, заплащани от Ryanair (средна такса) на Терминал 2 (Т2)
Такса за кацане
442
442
Такси за терминално навигационно обслужване
92
92
Такса за сигурност
410
410
Терминално (пътническо) обслужване и наземно обслужване
[…]
[…]
Обща цена на престой за обслужване
[…]
[…]
(97)
Комисията отбелязва, че Ryanair заплаща същите такси за кацане, терминално навигационно обслужване и сигурност, както и авиокомпаниите, използващи Т1 на летище ТМП. Според предоставената от финландските власти информация Ryanair не е освободено от пътническа такса. Единствената разлика в цената, която Ryanair заплаща, е свързана с плащаните такси за терминално (пътническо) обслужване и наземно обслужване. Качеството на предоставяните услуги на Ryanair и неговите пътници на Т2 обаче е по-ниско от качеството на услугите, предоставяни на Т1, като реализираното намаление на основните разходи, по-специално разходите за персонал, представлява приблизително […] от общите разходи на Airpro (включително заплащаните на Finavia наем, такси за кацане и за терминално навигационно обслужване). За разлика от Т1, на Т2 се поддържа нисък брой на персонала, като едни и същи служители извършват различни операции, свързани с регистрацията (check-in), проверки по сигурността и наземното обслужване. Според предоставената от летището информация на експерта на Комисията разходите за персонал на Т2 са с около […] по-ниски, отколкото на Т1. Освен това Комисията отбелязва, че заплащаните от Ryanair летищни такси за терминално (пътническо) обслужване и наземно обслужване са едва с около […] по-ниски от таксите, заплащани на Т1. Отклонението между икономиите на разходи (около […]) и разликата в таксите, заплащани от авиокомпаниите, използващи двата терминала (около […]) отразява допълнителния марж на печалбата, реализиран от Airpro (около […], вж. също така таблицата в съображение 20). Следователно Комисията счита, че разликата между заплащаните от Ryanair такси на Т2 и тези, заплащани на Т1, е основателна.
(98)
Въз основа на горното Airpro е могло да прогнозира приходите, които предстои да бъдат реализирани по споразумението с Ryanair. Airpro е допуснало, че през година 1 Ryanair ще извършва по […] престоя за обслужване дневно с коефициент на натоварване […]; считано от година 2 се очаквало, че Ryanair ще извършва по […] престоя за обслужване дневно за останалия срок на валидност на споразумението при същия коефициент на натоварване като през година 1. В резултатът са взети предвид приходите на Airpro от аеронавигационно обслужване и други приходи (включително приходите от автомобилния паркинг и т.н.). Разходите на Airpro за срока на валидност на споразумението са изчислени приблизително въз основа на прогнозните разходи за изпълнението на нискотарифната стратегия на летище на ТМП. Например разходите за персонала се очаквало да бъдат […] на престой за обслужване (и […], изчислени на база на престоите за обслужване на въздухоплавателни средства на ден).
(99)
В следната таблица са обобщени изчисленията на приходите и разходите, свързани със споразумението, и положителния принос на споразумението върху стойността на собствения капитал на Airpro през срока на неговата валидност. Тези изчисления са базирани на представения от финландските власти бизнес план и на посочените по-горе допускания. […] (26)
(100)
Комисията отбелязва че през срока му на валидност се очаквало споразумението с Ryanair да генерира положителен принос за стойността на собствения капитал на Airpro, благодарение на NPV в размер на 0,5 млн. EUR. Освен това се очаквало цялостната дейност на Airpro и Finavia на летище ТМП да бъде положителна през срока на валидност на споразумението.
(101)
Комисията отбелязва също така, че приходите от споразумението покриват всички разходи на Airpro на летище ТМП и всички разходи на Finavia, свързани със споразумението. В настоящия случай подходът за изчисление на пълната стойност включва цената на капитала (т.е. разходите за амортизиране на летищната инфраструктура) и разходите за дейността (като разходи за персонал, енергия, материали и т.н.). Той включва също така разходите за мерки за сигурност и безопасност, които могат да представляват мерки, попадащи в рамките на отговорностите за изпълнение на публичната политика, която не би била счетена за икономическа дейност по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следователно изчислената NPV е подценена и положителният принос на споразумението може в действителност да е дори по-голям.
(102)
Комисията отбелязва, че, въз основа на предварителния бизнес план, решението на Airpro - като дъщерно дружество на Finavia - да сключи въпросното споразумение с Ryanair отговаря на поведението на инвеститор в условията на пазарна икономика. Комисията отбелязва също така, че допусканията в предварителния бизнес план и очакваните резултати от споразумението са подкрепени също така от действителните положителни резултати от дейността на Airpro на летище ТМП (вж. по-специално таблицата в съображение 26). Освен това комбинираните действителни финансови резултати на летище ТМП (като се вземат предвид финансовите резултати от дейността на Airpro и на Finavia на летище ТМП, вж. по-специално таблиците в съображения 24 и 26) показват, че са станали печеливши както операциите на нискотарифния терминал, така също и тези на летището като цяло.
(103)
Въз основа на горното Комисията стига до заключението, че решението на Airpro да сключи въпросното споразумение с Ryanair отговаря на теста на инвеститора в условията на пазарна икономика и, следователно, при него не са налице каквито и да било икономически предимства, които да не са съвместими с нормалните пазарни условия.
(104)
Тъй като кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС не са изпълнени, Комисията счита, че в споразумението от 3 април 2003 г. между Airpro и Ryanair не е налице каквато и да било държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предприетите мерки от Finavia Oyj и Airpro Oy, състоящи се от финансовите мерки, свързани с изпълнението на нискотарифната стратегия на летище Тампере-Пиркала, по-специално разходите за обновяване на Терминал 2, и договорът за наем на Терминал 2, сключен между Finavia Oyj и Airpro Oy на 23 февруари 2003 г., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Сключеното споразумение между Airpro Oy и Ryanair Ltd на 3 април 2003 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Финландия.
Съставено в Брюксел на 25 юли 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. liepos 25 d.
dėl priemonės SA.23324 - C 25/07 (ex NN 26/07) - Suomija Finavia, Airpro ir Ryanair Tamperės-Pirkkalos oro uoste
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 5036)
(Tekstas autentiškas tik suomių ir švedų kalbomis)
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/664/ES)
EUROPOS KOMISIJA
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pagal pirmiau nurodytas nuostatas pateikti savo pastabas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2005 m. vasario mėn. Komisija gavo Suomijos oro vežėjo, vienos iš SAS grupės bendrovių Blue1 Oy (toliau - Blue1) skundą. Blue1 tvirtino, be kita ko, kad Ryanair Ltd (toliau - Ryanair) bendrovė gaudavo paramą dėl to, kad jai Tamperės-Pirkkalos oro uoste (toliau - „TMP oro uostas“ arba „oro uostas“) buvo taikomi mažesni nei vidutiniai oro uosto mokesčiai.
(2)
Komisija 2005 m. kovo 2 d. ir 2006 m. gegužės 23 d. raštu paprašė Suomijos pateikti papildomai informacijos. Suomija atsakė 2005 m. balandžio 27 d. ir 2006 m. liepos 27 d. raštais.
(3)
2007 m. birželio 10 d. raštu Komisija pranešė Suomijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) (2) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) dėl Airpro Oy ir Ryanair susitarimo ir Finaviair Airpro Oy pigių skrydžių strategijos įgyvendinimo TMP oro uoste. Suomija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2007 m. lapkričio 28 d.
(4)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl atitinkamos priemonės per mėnesį nuo paskelbimo datos.
(5)
Komisija gavo pastabas šiuo klausimu iš keturių suinteresuotųjų šalių (Ryanair, SAS Group, Air France ir Europos aviakompanijų asociacijos (AEA). Ji 2008 m. vasario 13 d. raštu perdavė šias pastabas Suomijai. Suomija savo pastabas pateikė 2008 m. balandžio 15 d.
(6)
2010 m. birželio 25 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos. Suomija atsakė 2010 m. liepos 1 d. raštu. 2011 m. balandžio 5 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos apie oro uosto finansavimą. Suomija atsakė 2011 m. gegužės 5 d. raštu. Tačiau Suomijos atsakymas nebuvo išsamus. Todėl Komisija išsiuntė priminimą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (4), 10 straipsnio 3 dalį. Suomija atsakė 2011 m. liepos 15 d. raštu.
2. PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS IR PROCEDŪROS PRADĖJIMO PRIEŽASTYS
2.1. Tyrimo aplinkybės
(7)
TMP oro uostas yra Pirkkalos vietovėje, 13 km į pietvakarius nuo Tamperės miesto pietinėje Suomijos dalyje. Tai trečias pagal dydį Suomijos oro uostas (pagal keleivių skaičių - žr. lentelę 10 dalyje). TMP oro uostas yra ne tik civilinei aviacijai skirtas oro uostas, bet ir Suomijos oro pajėgų bazė.
(8)
TMP oro uoste yra du keleivinių skrydžių pagal tvarkaraštį terminalai:
-
1 terminalas (dar žinomas kaip „T1“) buvo pastatytas 1998 m. ir dabar juo naudojasi Finnair, Flybe, SAS, Blue1 ir Air Baltic. 2003 m. T1 pajėgumas buvo 550 000 keleivių per metus.
-
2 terminalas (dar žinomas kaip „T2“) iš pradžių DHL jį naudojo kaip krovinių angarą, o kai jis 2002 m. tapo nebenaudojamas, buvo pertvarkytas į pigių skrydžių terminalą. T2 dabar naudoja tik Ryanair. T2 pajėgumas - 425 000 keleivių per metus.
(9)
TMP oro uostas, išskyrus T2, priklauso ir yra naudojamas Finavia Oyj (toliau - Finavia) (5). T2 Finavia yra išnuomojusi savo patronuojamajai įmonei Airpro Oy (6) (toliau - Airpro). Airpro vykdo terminalo veiklą ir teikia jame antžemines paslaugas. Be to, 2003 m. balandžio 3 d.Airpro sudarė susitarimą su Ryanair […] (7).
(10)
Keleivių srautas oro uoste išaugo nuo 304 025 2003 m. iki 617 397 2010 m. Priežastis - keleivių skaičiaus padidėjimas T2. 2010 m. Ryanair keleivių dalis TMP oro uoste sudarė apytiksliai […]. Toliau esančioje lentelėje apibendrinti keleivių skaičiaus pokyčiai TMP 2003-2010 m.:
Metai
Keleivių skaičius T1
Keleivių skaičius T2
Iš viso keleivių TMP oro uoste
2003 m.
[…]
[…]
304 025
2004 m.
[…]
[…]
495 892
2005 m.
[…]
[…]
597 102
2006 m.
[…]
[…]
632 010
2007 m.
[…]
[…]
687 711
2008 m.
[…]
[…]
709 356
2009 m.
[…]
[…]
628 105
2010 m.
[…]
[…]
617 397
2.2. Tiriamos priemonės ir pradinis Komisijos vertinimas
(11)
Sprendime pradėti procedūrą buvo iškelti šie klausimai:
-
pirma, ar Finavia, nusprendusi pertvarkyti krovinių angarą į pigių skrydžių terminalą T2, veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas; jei tai pasitvirtintų, šis investavimo sprendimas nėra Airpro naudinga valstybės pagalba; jei ne, ar tokia pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka; ir
-
antra, ar rinkos ekonominės veiklos vykdytojas būtų pasirašęs susitarimą, panašų į Airpro susitarimą su Ryanair; jei ne, ar susitarime numatyta pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka.
(12)
Dėl pirmojo klausimo Komisija išreiškė abejones, ar Finavia, nusprendusi pertvarkyti krovinių angarą į pigių skrydžių terminalą, siekė ilgalaikio pelno perspektyvų. Be to, Komisija abejojo, ar Finavia investicijos ankstesnio krovinių angaro pertvarkymui į pigių skrydžių terminalą galėjo taip pat būti laikomos selektyviu Airpro suteikiamu pranašumu, kurio ši bendrovė nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis.
(13)
Kalbant apie antrąjį klausimą, Komisija turėjo išnagrinėti, ar šiuo konkrečiu atveju Airpro elgesį nulėmė ilgalaikio pelningumo perspektyvos, ir ar Ryanair bendrovei tariamai suteiktas pranašumas buvo toks, kokio ji nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis. Komisija visų pirma išreiškė abejones, ar Ryanair mokamas „visa apimantis mokestis“ buvo pagrįstas paslaugų teikimo Airpro oro vežėjui sąnaudomis. Be to Suomija nepateikė Komisijai nei susitarimo su Rynair sąlygų, nei verslo plano, kuriame būtų įvertintas susitarimo pelningumas bendrovei Airpro. Kadangi tai yra sprendimas pradėti procedūrą, Komisija išreiškė abejones, ar Airpro elgesį nulėmė ilgalaikio pelningumo perspektyvos. Atitinkamai, neturėtų būti atmesta tai, kad susitarimu Ryanair buvo suteiktas pranašumas, kurio ši bendrovė nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis.
(14)
Komisija išreiškė abejones dėl to, ar šiuo atveju buvo laikomasi suderinamumo sąlygų, nurodytų Bendrijos gairėse dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (8) (2005 m. Aviacijos gairės), ir ar valstybės pagalbos priemonės galėjo būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.
3. SUOMIJOS PASTABOS
3.1. Finavia ir Airpro pigių skrydžių strategija TMP oro uoste
(15)
Suomija savo pastabose iš pradžių pateikė bendro pobūdžio informaciją apie Finavia ir Airpro pigių skrydžių strategiją TMP oro uoste. Suomija paaiškino, kad T2 buvo pastatytas 1979 m. kaip oro uosto pastatas laikinam naudojimui. 1995 m. jis buvo pertvarkytas į krovinių angarą, tinkamą krovinių operacijoms, ir juo naudojosi DHL. 2002 m. DHL nuomos sutartis pasibaigė ir terminalas tapo nebenaudojamas.
(16)
Suomija nurodė, kad Finavia nesugebėjo pritraukti į Tamperę jokio kito krovinių veiklos vykdytojo, nei išnuomoti angaro, todėl ji nusprendė pertvarkyti angarą į pigių skrydžių terminalą, tinkamą teikti pagrindines antžemines paslaugas. Pagrindinės T2 statybos sąnaudos per tą laiką jau buvo atsipirkusios, o terminalo atnaujinimui reikėjo tik nedidelio remonto (9). Tolesnėje lentelėje išsamiai nurodytos į atnaujinimą investuotos sąnaudos, sudarančios 760 612 EUR.
Atnaujinimo darbai
Investicinės sąnaudos EUR
Planavimas
[…]
Kopijos, leidimai, kelionės
[…]
Statybų inžinerija
[…]
Šildymas/kanalizacija/oro vėdinimas
[…]
Elektra
[…]
Žemos įtampos įrenginiai
[…]
Vežėjas
[…]
Saugumo tikrinimo įranga
[…]
Visa suma
760 612
(17)
Atsižvelgdama į pirmiau nurodytą skaičiavimą Suomija nurodė, kad net tuo atveju, jei Finavia būtų sugebėjusi rasti kitą T2 krovinių angaro nuomininką, būtų reikėję atlikti tam tikrus statybų inžinerinius darbus už apytiksliai 100 000 EUR. Be to, rangovų paslaugas visada būtų buvę galima panaudoti kituose Finavia oro uostuose.
(18)
Suomija papildomai paaiškino, kad Finavia ketino pasiūlyti naują pigių skrydžių terminalą visoms oro linijų bendrovėms, sutinkančioms naudotis prastesnės kokybės paslaugomis. Toliau esančioje lentelėje pateikiamas paslaugų lygio ir patalpų TMP oro uosto T1 ir T2 terminaluose palyginimas.
1 terminalas (T1)
2 terminalas (T2)
Veiklos modelis
Tradicinis modelis: registravimo operacijas, saugos patikrinimus, bagažo transportavimą, išrūšiavimą, pakrovimą ir iškrovimą vykdo įvairios specialistų grupės ir bendrovės.
Pigių skrydžių modelis: tie patys asmenys atlieka visas atskirų specialistų grupių užduotis T1 terminale, konkrečiai, registravimą, saugos patikrinimus, bagažo pakrovimą ir iškrovimą. Funkcijos atliekamos nustatytoje terminalo vietoje ir tam reikia tik minimalaus skaičiaus darbuotojų, o tai leidžia greičiau aptarnauti keleivius.
Antžeminių paslaugų pajėgumas
Nuo trijų iki penkių (priklausomai nuo lėktuvo tipo) tuo pat metu nusileidusių ar išskrendančių lėktuvų.
Vienas išskrendantis lėktuvas per valandą.
Patalpos
Patalpos su geru paslaugų lygiu, įskaitant modernią bagažo transportavimo sistemą, malonius laukimo kambarius prie atitinkamų paslaugų teikimo vietų, patalpos, leidžiančios atsižvelgti į kelių antžeminių paslaugų tiekėjų poreikius, ir t. t.
Elementaraus lygio patalpos, iš esmės atitinkančios sandėliavimo patalpų standartus (pvz., betono grindys), tik keli langai.
(19)
Suomija nurodė, kad T2 terminalo antžeminių paslaugų pajėgumai leido aptarnauti tik vieną išskrendantį lėktuvą per valandą, todėl terminalas tiko tik didelius orlaivius naudojantiems skrydžius reisais iš taško į tašką vykdantiems vežėjams. Tuo pačiu, siekdamas optimaliai panaudoti savo darbuotojus, terminalo ūkinės veiklos vykdytojas reikalavo, kad oro vežėjai pasirašytų ilgalaikius susitarimus, taip pat tvarkaraščių susitarimus; pavyzdžiui, skrydžiai ne visada buvo galimi oro vežėjų prašomu laiku - taip buvo T1 terminalo atveju. Remiantis Suomijos informacija, optimaliai suderinus išlaidas darbuotojams ir paslaugų lygį sąnaudas, palyginti su T1, buvo galima sumažinti apytiksliai […].
(20)
Suomija nurodė, kad prieš pradedant T2 atnaujinimą ir priimant šio terminalo pigių skrydžių strategiją šis klausimas buvo keletą kartų aptartas Finavia direktorių tarybos posėdžiuose. Šiuo tikslu taip pat buvo parengtas verslo planas. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrintas T2 atnaujinimo ir pigių skrydžių strategijos įgyvendinimo verslo planas (blogiausio atvejo scenarijus): […]
(21)
Suomija nurodė, kad ex ante verslo planas buvo pagrįstas atsargiais vertinimais, kurių pagrindu paskutiniais svarstomo laikotarpio metais tikėtinos pajamos buvo nuvertintos, o sąnaudos pervertintos. Pagal kitus scenarijus buvo tikimasi, kad pigių skrydžių strategija bus dar pelningesnė. T2 naudojančių oro linijų bendrovių visa apimantys mokesčiai už orlaivio atskridimą ir išskridimą pagal atskirus scenarijus skyrėsi […]. Kadangi sprendimą dėl pigių skrydžių strategijos priėmė Finavia direktorių taryba, remdamasi skaičiavimais ir tyrimais, tai nebuvo priskiriama valstybei. Priemonės nebuvo nei reikalavimų rezultatas, nei valdžios institucijų įsakymai; valdžios institucijos įgyvendinant priemones nedalyvavo.
(22)
Suomija nurodė, kad Finavia ir Airpro veikė laikydamosi verslo principų ir savo paslaugas finansavo iš paslaugų mokesčių ir pajamų, surinktų iš klientų ir kitų verslo operacijų. Visų pirma, nei Finavia nei Airpro negavo iš valstybės biudžeto jokio finansavimo: šios bendrovės veikė pelningai ir kasmet dalį savo pelno paskirstydavo valstybei pagal joms taikomus pelno reikalavimus.
(23)
Suomija nurodė, kad Finavia veiklos tikslus nustatė Transporto ir ryšių ministerija. Tačiau šie veiklos tikslai yra susiję su visa grupe ir atskirus verslo sprendimus Finavia priimdavo savo nuožiūra. Per paskutinius kelerius metus (2003-2005 m.) buvo reikalaujama, kad Finavia pelnas būtų apytiksliai 4 % nuo investuoto kapitalo. Lentelėje apibendrinama Finavia veikla:
Pagrindiniai Finavia finansiniai duomenys mln. EUR (faktiniai skaičiai)
Metai
2003
2004
2005
Pajamos
219
234
243
Pelnas
17
15
22
Valstybei sumokėtos palūkanos
6
5
10
(24)
Suomija nurodė, kad Finavia neparengė konkretaus oro uosto finansinių ataskaitų, nes visi oro uostai buvo to paties juridinio subjekto dalis. Tačiau nuo 2000 m. Finavia vis dėlto rinko savo vidaus skaičiavimais (faktiniais duomenimis) pagrįstą informaciją apie kiekvieną oro uostą atskirai. Informacija buvo pagrįsta oro uosto apimčių tendencijomis, susijusiomis pajamomis ir oro uostuose panaudotų išteklių sąnaudomis, konkrečiai, personalo, gautų paslaugų ir ilgalaikio turto nusidėvėjimo. Finavia veiklos apžvalga TMP oro uoste (išskyrus Airpro bendrovės teiktas paslaugas) yra apibendrinta tolesnėje lentelėje: […]
(25)
Finansiniai Finavia rezultatai TMP oro uoste apėmė ne tik komercinę veiklą, bet ir veiklą viešosios politikos srityje, konkrečiai, oro transporto kontrolę ir kilimo ir leidimosi tako naudojimą TMP oro uoste kariniais tikslais. Suomija paaiškino, kad kilimo ir leidimosi takas TMP oro uoste galėjo būti naudojamas kariniais tikslais 24 val. per parą, 365 dienas per metus. Kilimo ir leidimosi takas iš tikrųjų buvo naudojamas kariniais tikslais (mažiausiai 30 % faktinių orlaivių naudojimo atvejų. Oro transporto kontrolės sąnaudos sudarė apytiksliai […]. Į pirmiau nurodytus skaičius įtraukta Airpro bendrovės mokėta nuoma Finavia už T2 naudojimą ir nusileidimo mokesčiai, taip pat kiti oro uosto mokesčiai už paslaugas, suteiktas oro linijų bendrovėms, naudojusioms T2.
(26)
Dėl Airpro bendrovės Suomija taip pat paaiškino, kad tai buvo ribotos atsakomybės bendrovė, teisiškai atsieta nuo Finavia. Toliau esančioje lentelėje apibendrinti faktiniai finansiniai Airpro operacijų TMP oro uoste rezultatai: […]
(27)
Airpro rezultatai TMP oro uoste apėmė sąnaudas, konkrečiai, T2 nuomą TMP oro uoste, Airpro nuosavas sąnaudas personalui ir įrangai, taip pat Finavia teiktų paslaugų sąnaudas. Finansinės ataskaitos apėmė pajamas, konkrečiai, Ryanair bendrovės mokamus visa apimančius mokesčius, parkavimo mokesčius ir kitas komercines pajamas.
(28)
Atitinkamai, Suomija tvirtino, kad Finavia ir Airpro bendrovės, nusprendusios įgyvendinti pigių skrydžių strategiją ir pertvarkyti krovinių angarą į pigių skrydžių keleivių terminalą, veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojai.
(29)
Suomija tvirtino, kad net tuo atveju, jei T2 atnaujinimo finansavimas būtų laikomas valstybės pagalba, jis būtų suderinamas, remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, nes jis atitiko 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus.
(30)
Suomija taip pat tvirtino, kad priemonės galėtų būti laikomos atitinkančiomis bendrojo intereso tikslus, kurios, Suomijos nuomone, buvo susijusios ne tik su oro uosto veiklos bendruoju interesu, bet ir su eismo jungčių įvairinimu regione taip, kaip to reikia gyventojams ir visuomenei. Suomijos duomenimis, dėl tos priežasties T2 pakeitimai buvo proporcingi tikslui ir pasiektam rezultatui.
(31)
Be to, Suomija teigė, kad oro uostų operacijos pasižymėjo tam tikrais ypatumais, į kuriuos reikėjo atsižvelgti. Pavyzdžiui, TMP oro uostas padėjo pagerinti judumą labiau perpildytuose oro uostuose pagal Sąjungos tikslą. Veikla TMP oro uoste padėjo subalansuotai vystyti regioną tokioje retai apgyvendintoje šalyje, kaip Suomija. Šia prasme buvo ypač svarbu išsaugoti Suomijos atokesnių regionų eismo jungtis su Europa, nes kitos transporto formos nebuvo gyvybinga alternatyva. Terminalo statybos sąnaudos buvo proporcingos ir būtinos tikslui pasiekti. Remiantis verslo planais ir faktiniais skaičiais, aptariama infrastruktūra turėjo pakankamai naudojimo vidutinės trukmės laikotarpiu perspektyvų. T2 veiklą vykdyti galėjo visos oro linijų bendrovės pagal teisingumo ir nediskriminavimo principus. Tačiau iki šiol susidomėjimo neparodė jokia kita oro linijų bendrovė, išskyrus Ryanair.
(32)
Suomijos duomenimis, ši infrastruktūra neturėjo tokio poveikio prekybai, kad tai būtų neigiamai paveikę Sąjungos interesus. TMP oro uostas yra mažas, todėl priemonių poveikis Sąjungos lygmeniu buvo nežymus. Be to, priemonių nauda regionui viršijo bet kokį neigiamą poveikį Sąjungos lygmeniu.
3.2. Finavia ir Airpro T2 nuomos TMP oro uoste sutartis
(33)
Suomija nurodė, kad 2003 m. vasario 23 d.Finavia sudarė T2 nuomos sutartį su Airpro laikotarpiui nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2013 m. kovo 31 d. (toliau taip pat - nuomos sutartis). Nors Finavia iš pradžių padengė atnaujinimo sąnaudas, Airpro jas grąžins Finavia kartu su nuompinigiais. Suomija taip pat pateikė nuomos sutarties kopiją.
(34)
Remiantis nuomos sutartimi, Airpro moka […] mėnesio nuomą, taip pat […] PVM už naudojamas patalpas. Atitinkamai, nuoma kartu su PVM iš viso sudaro […] per mėnesį. Sutartyje numatyta, kad kartu su pagrindine nuoma taip pat grąžinamos krovinių angaro pertvarkymo į keleivių pigių skrydžių terminalą sąnaudos ir susijusios palūkanos.
(35)
Suomija nurodė, kad sudarant nuomos sutartį T2 pertvarkymas dar tebevyko ir terminalo atnaujinimo sąnaudos turėjo būti numatytos, siekiant nustatyti nuomos dydį. Buvo numatyta, kad sąnaudos sudarys 700 000 EUR, o numatytas mėnesio poveikis nuomai - apytiksliai […]. Be numatytų atnaujinimo sąnaudų, Finavia nustatė, kad papildomų darbų T2 ir jo pritaikymo po veiklos pradžios sąnaudos būtų apytiksliai […], o jų poveikis nuomai būtų […] per mėnesį. Remdamasi pirmesniais paskaičiavimais, Airpro kompensavo Finavia bendrovei sąnaudas, patirtas pritaikant T2, padidindama mėnesio nuomos mokestį […].
(36)
Suomija tvirtino, kad Airpro mokėta mėnesio nuoma nebuvo mažesnė nei rinkos kaina. Airpro mokama nuoma buvo faktiškai didesnė nei ankstesnio nuomininko (DHL) mokėta nuoma. DHL kas mėnesį mokėjo […] nuomą be PVM už patalpų naudojimą, kas sudarė apytiksliai […] (10). PVM dalis sudarė […], taigi visa mėnesio nuoma, įskaitant PVM, buvo […], kuri atitiko apytiksliai […].
(37)
Suomija taip pat pažymėjo, kad neįgyvendinus pigių skrydžių strategijos ir nepavertus krovinių angaro į pigių skrydžių terminalą, T2 galėjo likti tuščias, o tai būtų apsunkinę TMP oro uosto finansinę padėtį.
3.3. Airpro vykdomas pigių skrydžių strategijos įgyvendinimas ir Airpro ir Ryanair2003 m. balandžio 3 d. susitarimas
(38)
Dėl Airpro vykdomo pigių skrydžių strategijos įgyvendinimo Suomija paaiškino, kad diskusijos su oro linijų bendrovėmis buvo pradėtos anksčiau. Pavyzdžiui, su Ryanair buvo diskutuojama nuolat kelis metus prieš priimant sprendimą TMP oro uoste įgyvendinti pigių skrydžių strategiją.
(39)
Suomijos duomenimis, Airpro bendrovės raštas, kurį ji išsiuntė kelioms oro linijų bendrovėms, kuriame ji kvietė jas pradėti veiklą pigių skrydžių terminale, buvo tik viena T2 rinkodaros strategijos dalis. TMP oro uoste esantis T2 terminalas buvo nuo 2002 m. aktyviai kelis metus reklamuojamas maršrutų prekybos mugėje Routes trade fair (11). Buvo laikoma, kad veikla šiame terminale sudomins ir kitas oro linijų bendroves, ne tik Ryanair.
(40)
Suomija pateikė rinkodaros rašto kopiją. Rašte nurodyti T2 taikytini mokesčiai, konkrečiai, antžeminių paslaugų ir terminalo naudojimo; mokesčio suma priklauso nuo naudojamo orlaivio tipo. Be mokesčių, mokėtinų T2, oro linijų bendrovės taip pat turi mokėti įprastus nusileidimo, terminalo navigacijos ir saugumo mokesčius.
(41)
Suomija pateikė 2003 m. balandžio 3 d.Airpro ir Ryanair sudaryto susitarimo (toliau - susitarimas), galiojančio […], kopiją. Susitarime nustatytos veiklos ir finansinės sąlygos, kuriomis Ryanair turi įdiegti ir vykdyti komercinius skrydžius iš ir į T2 TMP oro uoste. Susitarimas įsigaliojo kitą dieną po to susitarimo pasirašymo (t. y. 2003 m. balandžio 4 d.) ir galios iki […].
(42)
Už TMP oro uoste teikiamas paslaugas Ryanair nuo 2003 m. balandžio 4 d. turi mokėti bendrą mokestį už kiekvieną orlaivio išvykimą ir atvykimą), t.y. visa apimantį mokestį už kiekvieną B737-800 orlaivį arba kitokį B-737 orlaivį, kurio didžiausias kilimo svoris (12) yra 67 000 kg. Šis mokestis apima nusileidimo ir pakilimo mokestį, apšvietimo mokestį, triukšmo ir nakties mokesčius, terminalo navigacijos mokestį, trapo ir keleivių priežiūros mokesčius, įskaitant saugos ir saugumo mokesčius, ir keleivių mokestį.
(43)
Kaip apibendrinta toliau esančiose lentelėse, visa apimantis mokestis priklauso nuo Ryanair skrydžių per dieną iš oro uosto ir į jį dažnumo ir nuo to, kokiais metais buvo sudarytas susitarimas: […]
(44)
Susitarime Ryanair įsipareigoja pradėti veiklą TMP oro uoste su […] atskridimų ir išskridimų per dieną. Be to, Ryanair sutinka […] pranešti apie visus atskridimų ir išskridimų per dieną sumažinimus oro uoste.
(45)
[…]
(46)
Remiantis susitarimu, buvo tikimasi, kad per pirmuosius 12 mėnesių Ryanair TMP oro uoste turės apytiksliai […] išvykstančių keleivių ir per vėlesnius 12 mėnesių - […] išvykstančių keleivių.
(47)
Pagal susitarimą T2 TMP oro uoste didžiausias pajėgumas nuo 7.00 val. iki 24.00 val. yra vienas atskridimas ir vieno išskridimas per valandą. Ryanair ir Airpro dėl skrydžių tvarkaraščio susitars iš anksto.
(48)
Airpro turės keleivių aptarnavimo punktą centrinėje pagrindinio oro uosto terminalo (T1) vietoje ir teiks rezervavimo paslaugas Ryanair keleiviams. Remiantis susitarimu Ryanair moka […] komisinį mokestį Airpro už visus Airpro parduotus Ryanair skrydžius (išskyrus mokesčius, rinkliavas ir mokėjimus), už kuriuos buvo sumokėta debeto/kredito kortele.
(49)
Susitarime taip pat numatyta tvarka dėl pakilimo tako TMP oro uoste būtino remonto 2003 m. vasarą, kai oro uostas bus uždarytas visam eismui. Šiuo laikotarpiu eismas iš TMP oro uosto bus nukreiptas į Porio oro uostą ir Airpro suorganizuos, kad Ryanair keleiviai būtų pervežti autobusu.
(50)
Remiantis Suomijos informacija, Airpro ir Ryanair susitarimas atitiko komercines sąlygas ir nebuvo susijęs su valstybės pagalba. Kitos oro linijų bendrovės taip pat turėjo galimybę susitarti su Airpro dėl panašių kaip Ryanair sutartinių sąlygų. Pavyzdžiui, reklaminėje brošiūroje The Case for Tampere-Pirkkala Airport („Padėtis Tamperės-Pirkkalos oro uoste“), kuri buvo parengta 2004 m. prekybos mugei, buvo pabrėžtas tas faktas, kad T2 buvo atviras visiems veiklos vykdytojams, nes tada terminalas vis dar turėjo pakankamai pajėgumų dar dviem oro linijų bendrovėms.
(51)
Suomija taip pat manė, kad Ryanair mokami mokesčiai TMP oro uoste buvo pagrįsti sąnaudomis ir darė Airpro ir Finavia veiklą TMP oro uoste ekonomiškai pelningą. Airpro rinko mokesčius iš Ryanair už savo ir Finavia teiktas paslaugas. Remiantis Finavia aeronautikos informacijos leidiniu (AIL) (13), Airpro vėliau sumokėjo Finavia bendrovei už Ryanair veiklą oro uoste surinktus mokesčius. Visi mokesčių skirtumai buvo pagrįsti atitinkamų paslaugų pobūdžiu ir apimtimi.
(52)
Suomija nurodė, kad visos oro linijų bendrovės, kurios naudojosi TMP oro uostu, sumokėjo tokius pat mokesčius už tokios pat kokybės paslaugas. Pavyzdžiui, keleivių mokestis, renkamas už paslaugas, suteiktas T2, priklausė nuo terminale teiktų paslaugų kokybės. Nei Finavia nei Airpro nevaidino jokio vaidmens renkant paslaugos keleiviui mokestį, nurodytą Ryanair skrydžio biliete, kurį Ryanair rinko iš savo keleivių. Skirtingai nuo Blue1 kaltinimų, Ryanair nebuvo atleista nuo keleivio mokesčio mokėjimo. Tas faktas, kad Airpro veikla T2 buvo pelninga, liudijo apie tai, kad Ryanair turėjo mokėti mokestį už Airpro teiktas paslaugas.
(53)
Finavia surinko toliau nurodytus mokesčius iš Ryanair per Airpro TMP oro uoste iš viso už […]:
-
nusileidimo mokestis (14): […]
-
oro navigacijos paslaugų mokestis: […]
(54)
Dėl oro eismo navigacijos mokesčių Suomija teigė, kad jie priklauso nuo orlaivio svorio, skrydžio trukmės ir naudotų paslaugų. Finavia pelną taip pat sudarė metinis maršruto mokestis (15), kuris 2006 m. buvo apytiksliai […] ir kuris didės Ryanair padidinus skrydžių dažnumą.
(55)
Suomija taip pat paaiškino, kad 2005 m. Ryanair veiklos pelnas TMP oro uoste iš viso sudarė […]. Galiausiai, Suomija tvirtino, kad remiantis susitarimu Ryanair taip pat įsipareigojo padidinti eismą ir pasiekti susitarime nurodytų keleivių skaičiaus tikslų.
4. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(56)
Komisija gavo keturių suinteresuotųjų šalių pastabas.
4.1. Ryanair
(57)
Ryanair bendrovė savo 2007 m. lapkričio 16 d. pastabas pradėjo teigdama, kad, jos nuomone, pradėti oficialią išieškojimo procedūrą buvo neteisinga ir nebūtina. Ji taip pat teigė apgailestaujanti, kad Komisija nesuteikė jai galimybės dalyvauti preliminariame tyrime.
(58)
Dėl bylos turinio Ryanair laikėsi nuomonės, kad Komisija savo veiklą turėjo grįsti standartiniais prekiniais susitarimais, ir nusprendė, kad susitarimas atitiko rinkos ekonominės veiklos vykdytojo principą ir todėl nebuvo susijęs su valstybės pagalba. Ryanair nuomone, Finavia ir Airpro buvo naudinga tai, kad ji vykdė veiklą TMP oro uoste, abi bendrovės vykdė rinkos ekonominę veiklą, o T2 finansavime nebuvo jokio pagalbos elemento.
(59)
Dėl pigių skrydžių terminalo vystymo TMP oro uoste Ryanair paaiškino, kad nuolat buvo vykdomi projektai Sąjungos oro uostų teikiamoms paslaugoms diferencijuoti, siekiant tenkinti pigių skrydžių bendrovių ir jų keleivių poreikius. Oro uostų teikiamas diferencijuotas paslaugų lygis nulėmė tai, kad oro linijų bendrovės mokėjo diferencijuotus mokesčius. TMP oro uostas buvo vienas iš pirmųjų, kuris ėmė taikyti diferencijuotų paslaugos lygių tame pačiame oro uoste modelį. Ryanair patvirtino, kad oro uosto veiklos vykdytojas Finavia nusprendė vystyti T2 remdamasi patikimu verslo planu, kuris buvo greitai įgyvendintas ir padidino Finavia pajamas. Todėl Ryanair laikėsi nuomonės, kad vystant pigių skrydžių terminalą Finavia veiklai TMP oro uoste nebuvo teikiama jokia valstybės pagalba.
(60)
Dėl T2 valdymo Ryanair paaiškino, kad konkuruojant to paties oro uosto terminalams pagerėjo veiksmingumas ir sumažėjo sąnaudos. Ryanair bendrovės nuomone, aukštesni veiksmingumo standartai T2 terminale padėjo pagerinti T1 veiksmingumą, o tai buvo naudinga visoms oro linijų bendrovėms. Ryanair žiniomis, Airpro nuomavo terminalą komercinėmis sąlygomis. Finavia gavo papildomos naudos iš padidėjusio eismo oro uoste ir didesnių pajamų, gaunamų iš nusileidimo ir oro transporto kontrolės mokesčių. Atitinkamai, Ryanair bendrovės požiūriu, komerciniuose Finavia ir Airpro susitarimuose dėl T2 valdymo nebuvo jokio valstybės pagalbos elemento.
(61)
Dėl Ryanair ir Airpro susitarimo Ryanair bendrovė pirmiausia teigė, kad jos verslo modelis buvo pagrįstas veiksmingumo didinimu ir su tuo susijusia galimybe sumažinti keleivių lėktuvų bilietų kainas. TMP oro uoste mokamas visa apimantis mokestis apėmė visus oro linijų bendrovių oro uoste mokamus mokesčius. Diferencijuoti mokesčiai už T2 naudojimą buvo pateisinami atsižvelgiant į teikiamų paslaugų lygį. Ryanair tvirtino, kad oro uosto mokesčių sumažinimas padidinus skrydžių dažnumą buvo normalus komercinis elgesys visose pramonės srityse. Dauguma Ryanair ir Airpro sudaryto susitarimo T2 sąlygų buvo bendrąja prasme taikomos visoms bendrovėms, pageidaujančioms skraidyti iš T2. Todėl Ryanair laikėsi nuomonės, kad jos susitarimas su Airpro nebuvo išskirtinis. Ryanair taip pat teigė, kad Finavia ir Airpro turėjo naudos iš to, kad Ryanair vykdė veiklą TMP oro uoste.
4.2. SAS Group
(62)
SAS Group pateikė pastabas 2007 m. lapkričio 16 d. raštu. SAS Group pareiškė, kad savo pastabose daugiausia dėmesio ji skyrė Finavia ir Airpro ryšiui, T2 pertvarkymo sąnaudoms, ir Ryanair bendrovei suteiktoms lengvatinėms sąlygoms TMP oro uoste.
(63)
Dėl Finavia ir Airpro ryšio SAS Group teigė, kad tada, kai Finavia nusprendė išnuomoti T2 terminalą Airpro bendrovei, TMP oro uosto vykdantysis direktorius buvo Airpro direktorių tarybos narys. Be to, artimas Finavia ir Airpro ryšys buvo akivaizdžiai iliustruotas leidinyje Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport.
(64)
SAS Group tvirtino, kad Finavia netiesiogiai rėmė T2 terminalą iš T1 terminalo gaunamomis pajamomis. SAS Group visų pirma laikėsi nuomonės, kad T2 nebuvo mokami jokie keleivio mokesčiai. Be to, Airpro administravo prie T2 esančią automobilių stovėjimo aikštelę ir pasilikdavo iš to gautas pajamas. Parkavimo mokesčiai prie T2 esančioje automobilių stovėjimo aikštelėje buvo dvigubai didesni nei aikštelėje, esančioje prie T1.
(65)
SAS Group tvirtino, kad Suomija nesuteikė galimybės gauti informacijos apie paslaugų sąnaudas T2. SAS Group neturėjo jokios informacijos apie tai, ar T2 terminalas arba TMP oro uostas buvo pelningas, ir ar Airpro mokėjo už Finavia suteiktą infrastruktūrą. Pavyzdžiui, Finavia įsigijo saugos patikrinimo įrangą T2. SAS Group teigė, kad remiantis Suomijos ir Airpro informacija, T2 kainos lygis buvo susijęs su paslaugų lygiu. SAS Group tvirtino, kad paslaugų lygis paprastai buvo pagrįstas oro linijų bendrovės ir antžeminių paslaugų bendrovės sutarta antžeminių paslaugų koncepcija, o ne turimu plotu ar patalpomis.
(66)
SAS Group tvirtino, kad susitarimuose dėl T2 terminalo TMP oro uoste pirmenybė buvo teikiama vienam verslo modeliui ir taip buvo akivaizdžiai pažeistos SESV 107 straipsnio 1 dalies nuostatos.
4.3. Air France
(67)
Air France pateikė pastabas 2007 m. lapkričio 16 d. raštu. Air France pradėjo nuo paaiškinimo apie savo komercinę padėtį Suomijoje. Suomijoje Air France paslaugų iš TMP oro uosto ir į jį neteikė. Tačiau ji turėjo penkis reisus per dieną iš Paryžiaus Charles de Gaulle oro uosto į Helsinkio oro uostą (jis yra apytiksliai 180 km nuo TMP oro uosto) pagal bendrojo kodo naudojimo susitarimą su Finnair.
(68)
Air France teigė, kad ji patvirtino 2005 m. Aviacijos gaires ir Komisijos išankstinė vertinimą dėl finansinio susitarimo TMP oro uoste. Visų pirma, Air France laikėsi nuomonės, kad atleidimas nuo keleivio mokesčio buvo naudingas Ryanair ir buvo aiškiai diskriminacinio pobūdžio, todėl neturėtų būti laikomas suderinamu su vidaus rinka.
4.4. Europos aviakompanijų asociacija (AEA)
(69)
Europos aviakompanijų asociacija (toliau - AEA) pateikė pastabas 2007 m. lapkričio 16 d. raštu. AEA pastabos visapusiškai atitiko SAS Group ir Air France pateiktas pastabas
5. SUOMIJOS PASTABOS APIE TREČIOS ŠALIES PASTABAS
(70)
Suomija gavo keturių suinteresuotųjų šalių pastabas.
(71)
Dėl Ryanair pastabų Suomija pastebėjo, kad ši oro linijų bendrovė pakomentavo bendrą Europos aviacijos rinkos vystymą ir TMP oro uosto vystymą. Dėl šių aspektų Suomija pateikė nuorodą į savo ankstesnes pastabas, pateiktas jau pradėjus oficialią tyrimų procedūrą.
(72)
Suomija pastebėjo, kad SAS Group pastabos iškėlė naujų, išaiškinimo reikalaujančių klausimų. Suomija pažymėjo, kad kaip jau buvo nurodyta, Airpro buvo teisiškai atsieta bendrovė ir negavo jokios paramos iš savininko Finavia.
(73)
Suomija nurodė, kad TMP oro uosto vykdantysis direktorius nebuvo Airpro direktorių tarybos nariu tuomet, kai buvo pasirašyta nuomos sutartis. TMP oro uosto vykdantysis direktorius buvo Airpro direktorių tarybos nariu tik nuo 2003 m. gegužės mėn. iki 2007 m. balandžio mėn. Dėl rinkodaros leidinio apie TMP oro uostą ir jo pigių skrydžių strategiją Suomija tvirtino, kad vykdant tokią rinkodaros veiklą neturėtų būti užkertamas kelias susijusių bendrovių juridiniams ir ekonominiams ryšiams. SAS Group veiklą vykdė iš TMP oro uosto T1 terminalo, tačiau ji leidinyje nebuvo paminėta, nes jis buvo skirtas TMP oro uosto pigių skrydžių strategijai reklamuoti.
(74)
Dėl SAS Group tvirtinimų, kad TMP oro uoste T2 ir T1 buvo tarpusavyje remiami, Suomija teigė jau pateikusi įrodymą, kad Airpro veikla TMP oro uoste buvo pelninga ir Airpro negavo jokios Finavia paramos.
(75)
Dėl įvairių infrastruktūros pakeitimų, susijusių su T2 atnaujinimu, Suomija nurodė, kad Airpro bendrovės Finavia bendrovei mokama nuoma apėmė šias sąnaudas ir palūkanas. Dėl Finavia nupirktos saugos patikrinimo įrangos T2 terminalui Suomija nurodė, kad į tas sąnaudas buvo atsižvelgta nuomos mokestyje. Šalia T2 esanti automobilių stovėjimo aikštelė buvo dalis Airpro bendrovei išnuomoto ploto. Airpro galėjo nevaržomai nustatyti mokesčius ir vienintelė jai keliama sąlyga buvo tai daryti skaidriai.
(76)
Dėl SAS Group tvirtinimų, kad TMP oro uosto T2 terminale kainos yra diferencijuotos, Suomija pateikė nuorodą į savo pastabas dėl oficialios tyrimų procedūros pradėjimo.
6. PAGALBOS BUVIMAS
(77)
SESV 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.
(78)
107 straipsnio 1 dalyje išvardyti kriterijai yra suvestiniai. Priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107straipsnio 1 dalį tik tada, jei tenkinamos visos toliau nurodytos sąlygos. Finansinė parama turi būti:
-
teikiama valstybės arba pasinaudojant valstybės ištekliais;
-
remti tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą;
-
iškraipyti konkurenciją arba kelti tokio iškraipymo grėsmę; ir
-
daryti poveikį valstybių narių prekybai.
6.1. Ar finansiniai susitarimai, sudaryti siekiant įgyvendinti pigių skrydžių strategiją TMP oro uoste yra valstybės pagalba?
(79)
Vertindama, ar finansiniuose susitarimuose dėl pigių skrydžių strategijos TMP oro uoste, visų pirma, pertvarkant tuščią krovinių angarą į pigių skrydžių terminalą ir vėliau sudarant nuomos sutartį su Airpro, yra pagalbos komponentas, Komisija turi išnagrinėti, ar panašiomis aplinkybėmis rinkos ekonomikos investuotojas būtų padaręs tokius pat arba panašius komercinius susitarimus kaip Finavia (16).
(80)
Remdamasi teismo praktikoje nustatytais principais, Komisija turi palyginti Finavia elgesį ir rinkos ekonomikos investuotojo, kuris gali vadovautis ilgalaikio pelningumo perspektyvomis, elgesį (17). Be to, remiantis Charleroi sprendimu (18), vertindama šias priemones, Komisija turi atsižvelgti į visas susijusias priemonių savybes ir jų kontekstą. Kitaip sakant, Komisija turi išnagrinėti Finavia sprendimą atnaujinti krovinių angarą TMP oro uoste ir Airpro planuojamą pigių skrydžių strategijos įgyvendinimą TMP oro uoste remdamasi integruotu metodu, apimančiu visas susijusių priemonių savybes.
(81)
Teismas Stardust Marine sprendime paskelbė, kad „[…] siekiant išnagrinėti, ar valstybė elgėsi kaip atsargus investuotojas, veikiantis rinkos ekonomikos sąlygomis, būtina suprasti laikotarpio, kuriuo buvo taikytos finansinės paramos priemonės, aplinkybes, kad būtų galima įvertinti valstybės elgesio ekonominį racionalumą ir taip susilaikyti nuo bet kokio vertinimo, pagrįsto vėlesne situacija“ (19).
(82)
Kad galėtų taikyti rinkos ekonomikos investuotojo testą, Komisija turėjo suprasti aplinkybes laikotarpio, kuriuo Finavia nusprendė atnaujinti tuščią krovinių angarą ir vėliau, 2003 m. pradžioje išnuomoti jį Airpro. Komisija savo vertinimą taip pat turi pagrįsti informacija ir prielaidomis, kurios buvo prieinamos ekonominės veiklos vykdytojui tada, kai buvo priimti sprendimai dėl finansinio susitarimo pigių skrydžių strategijai įgyvendinti.
(83)
Suomija tvirtina, kad Finavia veikė racionaliai ir savo tvirtinimus pagrindžia Finavia ex ante verslo planu ir faktiniais Finavia ir Airpro veiklos TMP oro uoste rezultatais.
(84)
Šiame kontekste Komisija pažymi, kad krovinių angaras TMP oro uoste tapo tuščias pasibaigus DHL nuomos sutarčiai. Finavia dėl neišnuomotų patalpų kas mėnesį prarasdavo apytiksliai […]. Po kelių mėnesių tapo akivaizdu, kad Finavia nesugebės pritraukti kitą krovinių oro linijų bendrovę į TMP oro uostą. Be to, pigių skrydžių oro linijų bendrovės nebuvo pasirengusios naudotis 1 terminalu, nes antžeminių paslaugų mokesčiai buvo didesni nei šios oro linijų bendrovės galėjo mokėti. Tačiau 2002 m. aviacijos transporto sektoriaus prognozėse buvo numatomas didelis pigių skrydžių vežėjų, pavyzdžiui, Ryanair, verslo augimo potencialas - apytiksliai 30 % per metus.
(85)
Komisija toliau pastebi, kad tuščias krovinių angaras buvo visiškai nusidėvėjęs ir jo pertvarkymo į pigių skrydžių keleiviams terminalą remonto sąnaudos sudarė 760 612 EUR. Net jei krovinių angaras nebūtų buvęs pertvarkytas į keleivių terminalą, Finavia vis viena turėjo imtis tam tikrų remonto darbų už apytiksliai 100 000 EUR.
(86)
Be to, Finavia buvo įpareigota sudaryti sąlygas, kad TMP oro uosto kilimo ir leidimosi taku kariniais tikslais būtų galima naudotis 24 val. per parą, 365 dienas per metus. Todėl padidinus eismą oro uoste būtų buvę galima geriau paskirstyti išteklius ir sumažinti galimą pajėgumų perteklių. Tuo pačiu, pritraukus į oro uostą daugiau oro linijų bendrovių, būtų buvę galima sumažinti oro uosto verslo riziką (pavyzdžiui, nepanaudotų pajėgumų riziką tuo atveju, jei viena oro linijų bendrovė nutrauktų savo veiklą), ir veiksmingiau naudoti kilimo ir leidimosi taką.
(87)
Ši padėtis yra paaiškinta Finavia pigių skrydžių strategijos įgyvendinimo verslo plane. Kaip parodyta Finavia verslo plano blogiausio atvejo scenarijuje, buvo tikimasi, kad investicinis projektas duos teigiamų rezultatų: buvo tikimasi, kad vidutinė pelno marža (20) bus apie […] (žr. lentelę 20 punkte), kuri, remiantis Komisijos turimais duomenimis, iš esmės atitinka kitų Sąjungos oro uostų verslo ribas (21). Suomija nurodė, kad ex ante verslo planas buvo pagrįstas atsargiais vertinimais, kurių pagrindu paskutiniais svarstomo laikotarpio metais pajamos buvo nuvertintos, o sąnaudos pervertintos. Be to, ex ante verslo plane nebuvo atsižvelgta į Finavia pelną, gautą iš nusileidimo mokesčių, nes šios sąnaudos buvo atskaičiuotos iš planuojamų gauti pajamų. Be to, į remonto sąnaudas ir atitinkamą atlygį už investuotą kapitalą buvo visapusiškai atsižvelgta į Airpro bendrovės Finavia bendrovei mokamoje nuomoje, kuri taip pat buvo atskaičiuota iš planuojamų gauti pajamų.
(88)
Siekdami įvertinti Finavia ir Airpro pigių skrydžių strategiją remiantis integruotu modeliu, Komisijos ekspertai konsolidavo ex ante verslo plano pajamas ir sąnaudas (bazinio atvejo scenarijus). Visų pirma, bendrovių tarpusavio atsiskaitymai (pavyzdžiui, Airpro bendrovės Finavia bendrovei mokama nuoma už T2 naudojimą, nusileidimo mokesčiai ir terminalo navigacijos mokesčiai) buvo laikomi pajamomis. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinti pajamų ir sąnaudų, susijusių su pigių skrydžių strategija TMP oro uoste, kaip apibūdinta pirmiau, skaičiavimai ir nurodyta, kokią pajamų prieš palūkanas ir mokesčius (EBIT) dalį šios sumos sudarys konsoliduotu lygiu (t.y. Finavia ir Airpro lygiu) per kitus dešimt metų: […] (22)
(89)
Komisija pastebi, kad remiantis ex ante verslo planu ir teigiama tikrąją dabartine verte (NPV) (23), Finavia sprendimas įgyvendinti pigių skrydžių strategiją TMP oro uoste atitiko rinkos ekonomikos investuotojo elgesį. Pigių skrydžių strategijos teigiama NP vertė padidino Finavia akcijų vertę. Komisija taip pat pažymi, kad ex ante verslo plano prielaidas ir tikėtinus pigių skrydžių strategijos rezultatus paremia faktiški teigiami Airpro veiklos TMP oro uoste rezultatai (žr. visų pirma lentelę 26 punkte). Be to, bendri faktiniai TMP oro uosto finansiniai rezultatai (atsižvelgiant į Airpro ir Finavia veiklos TMP oro uoste finansinius rezultatus, pateiktus 24 ir 26 punktuose esančiose lentelėse) rodo, kad pigių skrydžių terminalo veikla padėjo pasiekti, kad visa oro uosto veikla taptų pelninga.
(90)
Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau paminėta, Komisija gali daryti išvadą, kad Finavia sprendimas įgyvendinti pigių skrydžių strategiją TMP oro uoste ir ją grindžianti finansinė tvarka atitinka rinkos ekonomikos investuotojo testo kriterijus ir todėl nesuteikia tokio ekonominio pranašumo, kuris neatitiktų įprastų rinkos sąlygų.
(91)
Kadangi nėra tenkinamas vienas SESV 107 straipsnio 1 dalies suvestinis kriterijus, Komisija laiko, kad Finavia sprendimas įgyvendinti pigių skrydžių strategiją TMP oro uoste ir ją grindžiantys finansiniai susitarimai nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(92)
Dėl to, kad Airpro galėjo būti remiama Finavia bendrovės (pavyzdžiui, prarastos pajamos iš nuomos arba veiklos nuostolių kompensavimas), Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog visi finansiniai susitarimai, susiję su pigių skrydžių strategija TMP oro uoste, yra pagrįsti ex ante verslo planu laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo, kad Airpro moka rinkos lygio nuomą už T2 naudojimą ir visos Airpro veiklos TMP oro uoste sąnaudos yra padengiamos iš mokesčių, gaunamų iš oro linijų bendrovių, naudojančių T2 (t.y. Ryanair), ir Finavia veikla TMP oro uoste pelninga tik dėl T2 veiklos, galimybė, kad Finavia bendrovė rėmė Airpro, gali būti atmesta.
6.2. Ar Airpro ir Ryanair susitarimas yra susijęs su valstybės pagalba?
(93)
Dėl Airpro ir Ryanair susitarimo Suomija tvirtino, kad Airpro veikė kaip rinkos ekonominės veiklos vykdytojas būtų daręs panašioje padėtyje. Jei taip yra, Ryanair bendrovei susitarime nėra suteiktos išskirtinės sąlygos, ir susitarimas nėra susijęs su valstybės pagalba.
(94)
Vertindama, ar susitarimas buvo sudarytas įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turėjo išnagrinėti, ar panašiomis sąlygomis oro uostas, veikiantis įprastomis rinkos sąlygomis ir siekdamas ilgalaikio pelno perspektyvų, būtų sudaręs tokius pat arba panašius komercinius susitarimus, kaip Airpro (24). Be to, Komisija turi išnagrinėti tikėtiną susitarimo poveikį Airpro ir Finavia veiklai TMP oro uoste, remdamasi integruotu metodu ir atsižvelgdama į visas atitinkamos priemonės savybes (25).
(95)
Kad būtų galima taikyti privataus investuotojo testą, Komisija turi suprasti laikotarpio, kai buvo pasirašytas susitarimas, aplinkybes. Komisija taip pat turi pagrįsti savo vertinimą ekonominės veiklos vykdytojui susitarimo pasirašymo metu prieinama informacija ir prielaidomis. Airpro pasirašė susitarimą su Ryanair 2003 m. balandžio 3 d. […] laikotarpiui.
(96)
Remdamasi šiuo susitarimu Ryanair įsipareigoja pradėti veiklą TMP oro uoste su […] atskridimų ir išskridimų per dieną. Atsižvelgiant į tai, buvo tikimasi, kad per pirmuosius 12 mėnesių Ryanair TMP oro uoste turės apytiksliai […] išvykstančių keleivių ir per vėlesnius 12 mėnesių - apytiksliai […] išvykstančių keleivių. Susitarime pateiktas mokesčių už vieną atskridimą ir išskridimą tvarkaraštis priklausomai nuo jų dažnio per dieną (žr. visų pirma lenteles 43 punkte). Vidutinė kaina už vieną atskridimą ir išskridimą (kai per dieną yra trys skrydžiai) yra […]. Toliau esančioje lentelėje palyginami T1 terminalą TMP oro uoste naudojančių oro linijų bendrovių mokesčiai ir vidutiniai Ryanair mokami mokesčiai:
Teikiama paslauga
1 terminale (T1) taikomi mokesčiai EUR
Ryanair mokami oro uosto mokesčiai (vidutinis mokestis) 2 terminale (T2)
Nusileidimo mokestis
442
442
Terminalo navigacijos mokesčiai
92
92
Saugumo mokestis
410
410
Terminalo (keleivių) paslaugos ir antžeminės paslaugos
[…]
[…]
Iš viso už vieną atskridimą ir išskridimą
[…]
[…]
(97)
Komisija pastebi, kad Ryanair moka tokius pat nusileidimo, terminalo navigacijos ir saugumo mokesčius, kaip oro linijų bendrovės, naudojančios T1 terminalą TMP oro uoste. Remiantis Suomijos pateikta informacija, Ryanair nėra atleista nuo keleivio mokesčio. Vienintelis Ryanair mokamos kainos skirtumas yra susijęs su mokesčiais, mokamais už terminalo (keleivių) paslaugas ir antžemines paslaugas. Tačiau Ryanair bendrovės ir jos keleiviams T2 teikiamos paslaugos yra žemesnės nei T1 terminale teikiamos paslaugos ir mažesnės susijusios sąnaudos, visų pirma, sąnaudos personalui, sudaro apytiksliai […] visų Airpro sąnaudų (įskaitant Finavia mokamus nuomą, nusileidimo ir terminalo navigacijos mokesčius). Skirtingai nuo T1, darbuotojų T2 yra labai nedaug ir jie atlieka įvairią veiklą, susijusią su keleivių registravimu, saugumo patikrinimu ir antžeminėmis paslaugomis. Remiantis oro uosto Komisijos ekspertui pateikta informacija, T2 terminale personalo sąnaudos yra apytiksliai […] mažesnės nei T1. Be to, Komisija pažymi, kad Ryanair mokėti oro uosto mokesčiai už terminalo (keleivių) paslaugas ir antžemines paslaugas yra tik […] mažesni nei T1 mokti mokesčiai. Skirtumas tarp sutaupytų sąnaudų (apie […]) ir du terminalus naudojusių oro linijų bendrovių mokesčių skirtumas (apie […]) atspindi tai, kad Airpro turėjo papildomą pelno maržą (apie […], žr. taip pat lentelę 20 punkte). Todėl Komisija laiko, kad Ryanair T2 terminale mokėtų mokesčių ir kitų oro linijų bendrovių T1 terminale mokėtų mokesčių skirtumas yra pateisinamas.
(98)
Remdamasi tai, kas paminėta pirmiau, Airpro galėjo numatyti, kokios pajamos bus gautos iš susitarimo su Ryanair. Airpro laikė, kad 1 metais Ryanair vykdys […] atskridimų ir išskridimų per dieną, o apkrovos veiksnys bus […]; buvo tikimasi, kad nuo 2 metų per likusį susitarimo galiojimo laikotarpį Ryanair vykdys […] atskridimų ir išskridimų per dieną, o apkrovos veiksnys bus toks pat, kaip ir 1 metais. Į šį rezultatą įtrauktos Airpro iš aeronautikos ir ne iš aeronautikos gautos pajamos (įskaitant pajamas iš automobilių stovėjimo aikštelės ir kt.). Airpro sąnaudos susitarimo galiojimo laikotarpiu buvo apskaičiuotos pagal projekcines sąnaudas, susijusias su pigių skrydžių strategijos įgyvendinimu TMP oro uoste. Pavyzdžiui, buvo tikimasi, kad personalo sąnaudos sudarys […] vienam atskridimui ir išskridimui (ir […] remiantis orlaivio atskridimais ir išskridimais per dieną).
(99)
Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinami pajamų ir sąnaudų skaičiavimai, susiję su susitarimu, ir teigiamas susitarimo poveikis Airpro akcijų vertei susitarimo galiojimo laikotarpiu. Šie skaičiavimai pagrįsti Suomijos pateiktu verslo planu ir pirmiau nurodytomis prielaidomis. […] (26)
(100)
Komisija pažymi, kad buvo tikimasi, jog susitarimo su Ryanair galiojimo laikotarpiu padidės Airpro akcijų vertė, o NPV sieks 0,5 mln. EUR. Be to, buvo tikimasi, kad Airpro ir Finavia bendra veikla TMP oro uoste susitarimo galiojimo laikotarpiu bus pelninga.
(101)
Komisija taip pat pastebi, kad pajamos, gautos iš susitarimo, padengia visas Airpro sąnaudas TMP oro uoste ir visas Finavia su susitarimu susijusias sąnaudas. Šiuo atveju visų sąnaudų metodas apima kapitalo sąnaudas (t.y. oro uosto infrastruktūros nusidėvėjimo sąnaudas) ir veiklos sąnaudas (pavyzdžiui, personalo, energijos, medžiagų ir kt. sąnaudas). Jos taip pat apima saugos ir saugumo priemonių sąnaudas, kurios gali būti susijusios su viešąja politika susijusiomis priemonėmis, kurios nelaikomos ekonomine veikla pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl apskaičiuotas NPV yra nepakankamai įvertintas ir susitarimo teigiamas poveikis gali net būti didesnis.
(102)
Komisija pastebi, kad remiantis ex ante verslo planu, Airpro, kaip Finavia patronuojamosios įmonės, sprendimas sudaryti čia aptariamą susitarimą su Ryanair atitiko rinkos ekonomikos investuotojo elgesį. Komisija taip pat pažymi, kad ex ante verslo plano prielaidas ir tikėtinus pigių skrydžių strategijos rezultatus paremia faktiniai teigiami Airpro veiklos TMP oro uoste rezultatai (žr. visų pirma lentelę 26 punkte). Be to, bendri faktiniai TMP oro uosto finansiniai rezultatai (atsižvelgiant į Airpro ir Finavia veiklos TMP oro uoste finansinius rezultatus, pateiktus visų pirma 24 ir 26 punktuose esančiose lentelėse) rodo, kad pelninga tapo ne tik pigių skrydžių terminalo veikla, bet ir viso oro uosto veikla.
(103)
Remdamasi tuo, kas pirmiau paminėta, Komisija daro išvadą, kad Airpro sprendimas sudaryti čia aptariamą susitarimą su Ryanair atitinka rinkos ekonomikos investuotojo testo kriterijus ir todėl nesuteikia didesnio nei įprastomis rinkos sąlygomis ekonominio pranašumo.
(104)
Kadangi SESV 107 straipsnio 1 dalies suvestiniai kriterijai nėra tenkinami, Komisija laiko, kad 2003 m. balandžio 3 d.Airpro ir Ryanair susitarimas nėra susijęs su valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priemonės, kurių ėmėsi Finavia Oy ir Airpro Oy ir kurios sudarė finansinius susitarimus dėl pigių skrydžių strategijos įgyvendinimo Tamperės-Pirkkalos oro uoste, visų pirma 2 terminalo remonto sąnaudos ir 2003 m. vasario 23 d.Finavia Oyj ir Airpro Oy sudaryta 2 terminalo nuomos sutartis, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
2 straipsnis
2003 m. balandžio 3 d.Airpro Oy ir Ryanair Ltd sudarytas susitarimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Suomijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 25 d.