РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. kovo 21 d.
dėl Valstybės pagalbos SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10), kurią Čekija suteikė „České aerolinie, a. s.“ (ČSA - „Czech Airlines a.s.“ - „Prielaidos dėl Valstybės pagalbos, susijusios su „Osinek a.s.“ suteikta paskola“)
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1664)
(Tekstas autentiškas tik čekų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/637/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į Komisijos sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (1) dėl pagalbos SA.29864 (C 6/2010, ex NN 1/10, CP 371/09) (2),
paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. gegužės mėn. iš viešai prieinamos informacijos Komisija sužinojo, kad likviduojama valstybės įmonė „Osinek a.s.“ (toliau - „Osinek“) sutiko suteikti ČSA - „Czech airlines, a. s.“ (toliau - ČSA) 2,5 mlrd. CZK (maždaug 100 mln. EUR) paskolą. 2009 m. gegužės 14 d. ir 2009 m. rugsėjo 24 d. raštais Komisija paprašė Čekijos suteikti informacijos. Čekija daugiau informacijos Komisijai suteikė 2009 m. rugsėjo 10 d. ir 2009 m. lapkričio 25 d. raštuose.
(2)
2010 m. vasario 24 d. raštu Komisija pranešė Čekijai apie savo sprendimą pradėti dėl priemonės SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau - sprendimas pradėti procedūrą). Čekija savo pastabas dėl šio sprendimo pateikė 2010 m. balandžio 26 d. raštu. 2010 m. liepos 6 d. raštu Komisija pateikė daugiau klausimų, į kuriuos Čekija atsakė 2010 m. rugsėjo 15 d.
(3)
Sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl priemonės.
(4)
Komisija gavo keturių suinteresuotųjų šalių pastabas: 2011 m. kovo 10 d. - „Travel Service and Icelandair Group“, 2011 m. kovo 11 d. - „Czech Connect Airlines a.s.“, 2011 m. kovo 10 d. - „JOB AIR Technic a.s.“ ir 2011 m. kovo 14 d. - ČSA. Komisija perdavė pastabas Čekijai, kuriai buvo suteikta galimybė į jas atsakyti; atsakymą Komisija gavo 2011 m. gegužės 12 d. raštu.
2. IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS
2.1. „Osinek“ paskola
(5)
Tiriamoji priemonė - „Osinek“ paskola, 2009 m. balandžio 30 d. suteikta Čekijos nacionalinei oro transporto bendrovei ČSA. Paskola išmokėta trimis dalimis:
a)
pirmoji 800 mln. CZK dalis suteikta 2009 m. gegužės 11 d.;
b)
antroji 900 mln. CZK dalis suteikta 2009 m. liepos 30 d.;
c)
trečioji 800 mln. CZK dalis suteikta 2009 m. rugsėjo 24 d.
(6)
Planuojama paskolos grąžinimo diena su galimybe pratęsti terminą buvo 2010 m. lapkričio 30 d. Paskolos palūkanų norma buvo lygi siūlomai trijų mėnesių Prahos tarpbankinei palūkanų normai (PRIBOR) pridedant 300 bazinių punktų rizikos priemoką, t. y. 5,51 % paskolos sutarties sudarymo dieną. Palūkanos turėjo būti mokamos kas ketvirtį paskutinę kalendorinio ketvirčio darbo dieną (palūkanų mokėjimo laikotarpis). Palūkanos buvo skaičiuojamos kasdien nuo dienos prieš „Osinek“ paskolos grąžinimą.
(7)
Čekijos valdžios institucijų duomenimis, 300 bazinių punktų rizikos marža atitinka bendrovės, kurios reitingas pagal Standard & Poor’s yra B (pažeidžiama finansinė padėtis), finansinės padėties rizikos maržą ir paskolos turto įkeitimo lygį, kuris lygus 110 % paskolos sumos.
(8)
Užtikrinant paskolą įkeisti Prahos Ruzyně oro uoste esantys pastatai, žemė, atsargos ir atsarginės dalys. Didžiosios įkaito dalies rinkos vertę nustatė nepriklausomas ekspertas. Buvo pasirašyti keturi „Osinek“ paskolos sutarties priedai, kuriais papildytas ir pakeistas įkeistas turtas (3). Čekijos valdžios institucijos teigia, kad visi šie pakeitimai atlikti atsižvelgiant į „Osinek“ paskolos sutartyje nustatytą sąlygą, kad faktinė paskolos suma visada turi būti ne didesnė kaip 90 % įkaito vertės arba sutarta didžiausia paskolos suma.
(9)
Užuot grąžinus „Osinek“ paskolą, kaip buvo planuota iš pradžių, įkeistas turtas buvo grąžintas, o skola 2010 m. birželio 30 d. kapitalizuota (skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandoris).
1 lentelė
Turtas, kuriuo užtikrinta „Osinek“ paskola
Įkaitas
Vertė CZK (mln.)
Vertę nustatė
Naudojimo laikotarpis
Gamybinis pastatas - F angaras (įskaitant sklypą, ant kurio pastatytas pastatas)
[925-990] (4)
„YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o.“, 2009 m. birželio 1 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. gegužės 11 d. (1 dalis)
Administracinis pastatas APC (įskaitant sklypą, ant kurio pastatytas pastatas)
[735-770]
„YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o.“, 2009 m. liepos 5 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. liepos 30 d. (2 dalis) iki 2009 m. gruodžio 9 d. (panaikinta pagal 3 priedą)
Atsarginės dalys (besisukančios atsarginės dalys ir (arba) atsarginiai varikliai)
[150-165]
Įvertinimas atliktas atsižvelgiant į grynąją buhalterinę vertę 2009 m. rugsėjo 30 d.
nuo 2009 m. rugsėjo 24 d. (3 dalis)
Atsarginės dalys (besisukančios, tipas A310 (visos) ir „Boeing“
[520-575]
Įvertinimas atliktas atsižvelgiant į grynąją buhalterinę vertę 2009 m. rugsėjo 30 d.
nuo 2009 m. rugsėjo 24 d. (3 dalis) iki 2010 m. sausio 25 d. (4 priedas)
Žemė aplink APC administracinį pastatą
[60-65]
„YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o.“, 2009 m. liepos 5 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. liepos 23 d. (1 priedas) iki 2010 m. sausio 25 d.
Žemė aplink F angarą ir šalia jo
[105-115]
„YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o.“, 2009 m. liepos 5 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. liepos 23 d. (1 priedas)
Atsarginės dalys, tipas A319/320
[265-290]
Pagal grynąją buhalterinę vertę
nuo 2009 m. liepos 23 d. (1 priedas)
Atsarginės dalys, tipas A310, ATR ir „Boeing“
[440-485]
Pagal grynąją buhalterinę vertę
nuo 2009 m. rugsėjo 22 d. (2 priedas)
Skrydžių simuliatorius
[155-170]
„YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o.“, 2009 m. rugsėjo 30 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. rugsėjo 22 d. (2 priedas)
1 „Boeing 737-55s“, registracijos ženklas OK CGK
[140-155]
„YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o.“, 2009 m. gruodžio 7 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. gruodžio 9 d. (3 priedas)
2 „Boeing 737-55s“, registracijos ženklai: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
„YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o.“, 2010 m. gruodžio 7 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. gruodžio 9 d. (3 priedas) iki 2010 m. sausio 25 d. (4 priedas)
IT
[80-85]
„PROSCON - s.r.o.“, 2009 m. lapkričio 30 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. gruodžio 9 d. (3 priedas)
„ČSA CZECH AIRLINES“ prekės ženklas
[140-155]
Vladimir Cmejla, 2009 m. lapkričio 30 d. eksperto išvada
nuo 2009 m. gruodžio 9 d. (3 priedas)
ČSA priklausanti „ČSA Support, s.r.o.“ dalis
[790-865]
„PROSCON - s.r.o.“, 2010 m. sausio 20 d. eksperto išvada
nuo 2010 m. sausio 25 d. (4 priedas)
2.2. Šio sprendimo taikymo sritis
(10)
2010 m. vasario 24 d. sprendimas pradėti procedūrą yra susijęs su 2,5 mlrd. CZK „Osinek“ paskola, suteikta pagal 2009 m. balandžio 30 d. paskolos sutartį, ir jame daroma prielaida, kad turtas, įkeistas paskolai užtikrinti, jau buvo grąžintas vadovaujantis 2009 m. spalio 26 d. Čekijos Vyriausybės nutarimu Nr. 1343. Tačiau apie turto, įkeisto paskolai užtikrinti, grąžinimą ir paskolos kapitalizavimą (skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorį) Komisijai buvo pranešta 2010 m. gegužės 12 d. (SA.30908 ČSA - „Czech Airlines“ - Restruktūrizavimo planas), o turtas grąžintas ir paskola kapitalizuota 2010 m. birželio mėn. Todėl šis sprendimas yra skirtas tik 2,5 mlrd. CZK „Osinek“ paskolai, suteiktai pagal 2009 m. balandžio 30 d. paskolos sutartį. Turto, įkeisto paskolai užtikrinti, grąžinimo ir paskesnio skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio pagal „Osinek“ paskolą įvertinimas bus atliktas atsižvelgiant į galutinį sprendimą byloje SA.30908.
2.3. „Osinek“
(11)
„Osinek“ buvo finansinių priemonių korporacija, įsteigta Čekijos anglių kasyklų uždarymui ir atgaivinimui kontroliuoti. Paskolos suteikimo momentu 100 % jos akcijų priklausė Čekijos valdžios institucijoms, kurias kontroliavo Finansų ministerija. 2008 m. lapkričio 5 d.„Osinek“ buvo likviduota. Prieš likvidavimą „Osinek“ dar disponavo savo lėšomis ir, turimais duomenimis, ieškojo įvairių investavimo galimybių. 2009 m. balandžio 30 d.„Osinek“ paskolos sutartį „Osinek“ vardu sudarė ir pasirašė likvidatorius. Siekdama nustatyti galimą su paskola susijusią riziką, „Osinek“ pavedė nepriklausomam ekspertui „European Business Consulting spol. s.r.o.“ (EBC) atlikti ČSA ekonominę analizę, o advokatų kontorai JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík - teisinę analizę.
(12)
2009 m. rugsėjo 29 d.„Osinek“ ir Čekijos Respublikos pramonės ir prekybos ministerija pasirašė susitarimą, pagal kurį sumos, „Osinek“ gautinos iš ČSA pagal „Osinek“ paskolos sutartį, po „Osinek“ likvidavimo buvo skirtos ministerijai. Apie tai ČSA buvo pranešta tą pačią dieną. 2010 m. kovo 8 d.„Osinek“ likvidavimo procedūra buvo baigta.
(13)
2010 m. gegužės 3 d. Čekijos Vyriausybė priėmė nutarimą Nr. 333 dėl ČSA restruktūrizavimo plano, pagal kurį Čekijos Vyriausybė nurodė Pramonės ir prekybos ministerijai dalį įkeisto turto grąžinti prieš padidinant ČSA registruotą kapitalą. Šis nutarimas buvo teisinis paskolos kapitalizavimo (skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio) pagrindas, o paskolos kapitalizavimas buvo įgyvendintas 2010 m. birželio 30 d.
2.4. Pagalbos gavėjas - ČSA
(14)
ČSA nuo 1923 m. yra Čekijos nacionalinė oro transporto bendrovė. Pagrindinė jos buveinė yra Prahoje, o skrydžius ji vykdo iš Prahos Ruzyně oro uosto. ČSA - didžiausia oro transporto bendrovė, veikianti Prahos Ruzyně oro uoste ir pervežanti 37 % keleivių, kurie keliauja iš Prahos arba į Prahą. ČSA yra aljanso „Sky Team“ narė. Iki restruktūrizacijos ČSA orlaivių parką sudarė 51 orlaivis. ČSA siūlo pagal tvarkaraštį teikiamas oro transporto paslaugas (104 maršrutų į 44 šalis). ČSA taip pat vykdo užsakomuosius skrydžius, krovinių vežimo paslaugas, antžemines paslaugas (aptarnauja maždaug 60 % visų Prahos Ruzyně oro uosto keleivių), orlaivių techninės priežiūros paslaugas, įgulos rengimo paslaugas, maitinimo paslaugas, valdo Prahos Ruzyně oro uosto neapmuitinamas parduotuves ir orlaiviuose parduoda neapmuitinamas prekes.
2.4.1. Nuosavybės struktūra
(15)
ČSA yra valstybės įmonė, kurios 95,69 % akcijų per Finansų ministeriją priklauso Čekijai. Smulkieji akcininkai yra „Česká pojišťovna, a.s.“ (2,26 %), Praha (1,53 %) ir Bratislava (0,51 %).
(16)
Užbaigus restruktūrizavimo procesą valstybė siekia surasti ČSA strateginį partnerį. Rengdamasi planuojamai privatizacijai Čekijos Vyriausybė nusprendė sukurti naują įmonės struktūrą, kurią valdys „Český Aeroholding, a.s.“ (toliau - ČAH).
(17)
2011 m. spalio 25 d. Čekijos konkurencijos institucija leido įsteigti ČAH, kurią sudarys ČSA, Prahos Ruzyně oro uostas ir esamos ČSA patronuojamosios įmonės, t. y. „Czech Airlines Handling“, „Holidays Czech Airlines“, „Technics“ ir „ČSA Services s.r.o.“ ČAH vadovybė ir struktūra apima finansų kontroliuojančiosios bendrovės struktūros elementus, o jos paskirtis - restruktūrizuoti kontroliuojančiosios bendrovės grupei priklausančias bendroves siekiant sudaryti joms palankesnes sąlygas naudotis prekybos finansavimu ir parengti jas būsimai privatizacijai.
2.4.2. Bendrovės finansinė padėtis
(18)
ČSA patyrė sunkumų, kurie gerokai padidėjo 2009 m., kai ekonomikos krizė pasiekė kulminaciją. Nors pagal Čekijos nacionalinę teisę bendrovės bankroto procedūra niekada nebuvo pradėta, pastebima neigiama jos pagrindinių finansinių rodiklių kitimo tendencija.
2 lentelė
2006-2008 m. ČSA nuosavas kapitalas ir registruotas kapitalas (tūkst. CZK)
2006
2007
2008
2009
Nuosavas kapitalas
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Registruotas kapitalas
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Šaltinis. ČSA metinės ataskaitos
3 lentelė
ČSA finansinės padėties pokyčiai (tūkst. CZK)
(tūkst.) CZK
2006-12-31
2007-12-31
2008-03-31
2008-06-30
2008-12-31
2009-03-31
2009-06-30
2009-09-30
2009-12-31
Pelnas (nuostolis)
- 396 951
206 600
[- 880 000- - 800 000]
[- 180 000- - 165 000]
470 057
[- 1 320 000- - 1 190 000]
[- 1 840 000- - 1 660 000]
[- 2 625 000- - 2 365 000]
-3 756 125
Apyvarta (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Grynieji veiklos pinigų srautai
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000- - 1 000 000]
[- 640 000- - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000- - 1 115 000]
[- 1 320 000- - 1 195 000]
-
-3 066 694
Skola
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Grynoji turto vertė
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Šaltinis. ČSA pateiktos finansinės ataskaitos
(19)
Bendrovė 2007 ir 2008 m. uždirbo pelną. Tačiau 2009 m. jos veiklos rezultatai gerokai suprastėjo. Per praėjusius ketverius metus apyvarta šiek tiek sumažėjo, bet pinigų srautai mažėjo smarkiai. Skolos lygis beveik nekito. Bendrovė kompensavo nuostolius parduodama turtą, ypač 2009 finansiniais metais.
(20)
Bendrovės padėtis suprastėjo 2009 m., ypač pasibaigus vasarai, kuri paprastai ČSA yra pelningas laikotarpis.
2.5. Sprendimas pradėti procedūrą
(21)
2010 m. vasario 24 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Savo sprendime Komisija išreiškė abejonę, ar paskolos gavimo momentu ČSA jau buvo atsidūrusi sunkioje padėtyje, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (6).
(22)
Be to, Komisija išreiškė abejonę, ar, atsižvelgiant į ČSA finansinę padėtį, „Osinek“ paskolos sąlygos suteikė jai ekonominį pranašumą, kurio įmonė pagalbos gavėja nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis. Komisija taip pat suabejojo, ar valstybės pagalba atitiktų galiojančias valstybės pagalbos taisykles, visų pirma Komisijos komunikatą Bendrijos laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (toliau - laikinoji sistema) (7), jeigu ji būtų suteikta kartu su paskola. Jeigu būtų nustatyta, kad „Osinek“ paskola susijusi su valstybės pagalba, šios priemonės poveikis būtų žalingas bendrovės konkurentams, t. y. bendrovėms, vykdančioms skrydžius iš Prahos Ruzyně oro uosto arba konkuruojančioms su ČSA ir jos patronuojamosiomis bendrovėmis kitose rinkose.
3. ČEKIJOS PASTABOS
(23)
Atsakydama į sprendimą pradėti procedūrą, Čekija pateikė pastabas, kuriose teigia, kad „Osinek“ paskola atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą, nes nedavė ČSA pernelyg didelės ekonominės naudos.
(24)
Visų pirma Čekija mano, kad „Osinek“ paskolos sutarties pasirašymo dieną ČSA nebuvo sunkumus patirianti įmonė ir su sunkumais ji susidūrė ne anksčiau kaip 2009 m. rugpjūčio mėn. Čekija teigia, kad, nepaisant daugėjančių problemų, ČSA visada sugebėjo užtikrinti savo gyvybingumą. Tačiau 2008 m. pabaigoje-2009 m. pradžioje padėtis pasikeitė ir toliau visus metus prastėjo dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio, kuris smarkiai paveikė pasaulio transporto rinkas (8). Dėl šios priežasties, kartu ir dėl destabilizuotų naftos rinkų ir valiutos svyravimų, ČSA finansinė padėtis ėmė prastėti.
(25)
2009 m. ČSA rėmėsi prognozėmis, parengtomis atsižvelgiant į ankstesnių metų rezultatus, ir tikėjosi gerokai geresnių rezultatų vasarą. Nepaisant to, 2009 m. pirmojo pusmečio rezultatai, pateikti vadovybei rugpjūčio mėn. viduryje, parodė, kad birželio mėn. ČSA vidutinės pajamos smarkiai sumažėjo. 2009 m. rugpjūčio mėn. vadovybei paaiškėjo, kad bendrovė nebegali veikti nedelsiant nesiėmusi išlaidų mažinimo priemonių ir negavusi finansinės pagalbos iš išorės šaltinių.
(26)
Dėl galimos valstybės pagalbos sąsajos su „Osinek“ paskola Čekija teigia, kad palūkanų norma atitinka Komisijos komunikato dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau - Orientacinių normų komunikatas) (9) reikalavimus. Visų pirma Čekija teigia, kad nustatant aptariamos paskolos palūkanas kaip bazinę normą taikyti trijų mėnesių PRIBOR normą buvo tinkama atsižvelgiant į finansų rinkų kintamumą „Osinek“ paskolos sutarties pasirašymo momentu.
(27)
ČSA nėra įvertinta pagal reitingų sistemas, todėl Čekija negali įrodyti savo prielaidų, kad „Osinek“ paskolos sutarties pasirašymo momentu ČSA galėjo būti suteiktas B reitingas. Tačiau Čekija remiasi 2009 m. balandžio 27 d. EBC ataskaita, kurioje teigiama, kad ČSA yra moki ir kredito atžvilgiu patikima.
(28)
Čekija pakartoja, kad paskolai užtikrinti ČSA turėjo pateikti įkaitą, kurio vertė per visą paskolos laikotarpį būtų ne mažesnė kaip 110 % paskolos sumos. Tad faktinė ČSA suteiktos paskolos suma neturėjo viršyti 90 % viso įkaito vertės. Čekija patvirtino, kad visais atvejais šis reikalavimas buvo įvykdytas, ir pateikė turto, įkeisto paskolai užtikrinti, vertinimo ataskaitas.
(29)
Be to, Čekija teigia, jog, atsižvelgiant į tai, kad „Osinek“ turėjo daugybę finansinių šaltinių, „Osinek“ likvidatorius ieškojo investavimo galimybių, kurios duotų pelną. Prieš sudarant „Osinek“ paskolos sutartį likvidatorius pavedė nepriklausomai konsultacinei bendrovei EBC ir advokatų kontorai JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík atlikti ekonominę ir teisinę paskolos pasiūlymo analizę. EBC atlikta analizė patvirtino, kad ČSA gali būti laikoma mokia ir kad rizika, jog paskola ČSA gali padaryti nuostolių arba pakenkti „Osinek“, yra maža. Atsižvelgdamas į šią analizę, likvidatorius nusprendė, kad paskola ČSA būtų naudinga priemonė „Osinek“ turimiems finansiniams šaltiniams deponuoti.
(30)
Be to, Čekija teigia, kad net jeigu Komisija būtų nustačiusi, jog „Osinek“ paskolos sąlygos buvo palankesnės nei rinkoje siūlomos sąlygos, paskola atitiktų laikinosios sistemos sąlygas.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(31)
Per oficialią tyrimo procedūrą Komisija gavo trijų suinteresuotųjų trečiųjų šalių ir tiriamos priemonės gavėjos - ČSA - pastabas (4 dalis).
(32)
ČSA pastabose iš esmės pateikiamos Čekijos pastabos dėl pirmiau išdėstyto sprendimo pradėti procedūrą. ČSA pakartoja, kad „Osinek“ paskola buvo suteikta rinkos sąlygomis, nes „Osinek“ veikė kaip racionalus rinkos ekonomikos subjektas, skatinamas ne ekonominės arba socialinės politikos, bet prekybinių tikslų. Be to, ČSA pateikia pastabas dėl galimo valstybės pagalbos elemento kiekybinio įvertinimo, jeigu Komisija padarytų išvadą, kad „Osinek“ paskola buvo suteikta palankia palūkanų norma, t. y. tariant, kad ČSA reitingas buvo prastesnis nei B ir (arba) įkaitas nebuvo vertinamas kaip „labai geras“.
(33)
Visos suinteresuotosios trečiosios šalys yra ČSA konkurentės ir joms atstovauja ta pati advokatų kontora; todėl tam tikru mastu jų argumentai yra tapatūs. Suinteresuotosios trečiosios šalys teigia, kad kartu su „Osinek“ paskola ČSA buvo suteikta valstybės pagalba, todėl bendrovei buvo sudarytos sąlygos nesąžiningai konkuruoti tokiomis kainomis, kokių kiti konkurentai, negavę valstybės subsidijos, negali pasiūlyti neprarasdami gebėjimo padengti savo išlaidas ir gauti pagrįstą pelną (10).
(34)
Suinteresuotosios trečiosios šalys teigia, kad ČSA patyrė didelių sunkumų jau iki 2008 m. liepos 1 d. Be to, jų teigimu, „Osinek paskola buvo suteikta gerokai mažesne palūkanų norma nei esant panašioms aplinkybėms reikalautų bankas, atsižvelgdamas į ČSA finansinę padėtį, paskolos grąžinimo laikotarpį, įkaito kokybę ir mažą faktinio paskolos grąžinimo tikimybę. Tokiomis aplinkybėmis „Osinek“ paskola yra neteisėta valstybės pagalba, nesuderinama su ES taisyklėmis. Vienas pastabas pateikęs konkurentas teigia, kad daugiau nei pusė ČSA registruoto kapitalo 2007, 2008 ir 2009 m. dingo, todėl bendrovė įvykdė sąlygą būti pripažinta sunkumus patiriančia įmone. Be to, 2008 ir 2009 m. daugiau nei ketvirtadalis ČSA registruoto kapitalo per ankstesnius 12 mėnesių buvo dingęs. Tas pats konkurentas paaiškina, kad, atsižvelgiant į ČSA registruoto kapitalo sumažėjimą 2008 m., galima daryti prielaidą, jog jau 2008 m. liepos 1 d. bendrovė įvykdė abi Sanavimo ir restruktūrizacijos gairių 10 dalies a punkte nurodytas sąlygas, kad būtų pripažinta sunkumus patiriančia įmone.
(35)
Suinteresuotosios trečiosios šalys taip pat teigia, kad, atsižvelgiant į neigiamą veiklos pinigų srautą, didelį kreditorių skaičių ir finansinių įsipareigojimų, kuriuos reikia įvykdyti per 30 dienų, buvimą, galima daryti prielaidą, jog bendrovei bankrotas grėsė nuo 2007 m. pabaigos, todėl ji turėtų būti laikoma sunkumus patiriančia įmone nuo 2007 m. (remiantis Sanavimo ir restruktūrizacijos gairių 10 dalies c punktu).
5. ČEKIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ
(36)
Čekija paprieštaravo suinteresuotųjų trečių šalių pastaboms ir pritarė ČSA pastaboms. Čekija laikėsi nuomonės, kad „Osinek“ paskola buvo suteikta rinkos sąlygomis ir pagal Orientacinių normų komunikatą. Be to, Čekijos valdžios institucijos teigė, kad ČSA iki 2009 m. antrojo pusmečio galėjo vykdyti veiklą be valstybės pagalbos. NET per 2009 m. pirmąjį pusmetį ČSA turto būklė nebuvo labai pablogėjusi, o jo vertė iš tiesų padidėjo nuo [8 340-9 255] mln. CZK 2009 m. pirmajame ketvirtyje iki [8 990-9 920] mln. CZK 2009 m. antrajame ketvirtyje.
(37)
Čekija pabrėžia, kad nors ČSA skelbia savo veiklos rezultatus, parengtus pagal Čekijos apskaitos standartus (ČAS) ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS), suinteresuotosios trečiosios šalys savo pastabas parengė atsižvelgdamos tik į rezultatus, parengtus pagal ČAS, kurios metodika neatskleidžia tikrosios bendrovės padėties. Pagal TFAS parengtose ataskaitose pateikiama išsamesnė informacija apie bendrovės finansinę padėtį, todėl jos tinkamesnės. ČSA naudoja ČAS vykdydama prievolę pagal Čekijos mokesčių įstatymus. Tačiau ČSA veikla vykdoma ne tik Čekijoje, bet ir visame pasaulyje, todėl ČSA naudoja yra TFAS. Čekija pabrėžia, kad bankai naudoja TFAS priimdami sprendimus dėl paskolos suteikimo, nes TFAS yra laikomi tikslesniais nei ČAS.
(38)
Galiausiai Čekija pateikė įrodymų, kad „Osinek“ paskolos suteikimo momentu ČSA neatitiko nemokumo sąlygų pagal Čekijos bankroto įstatymą (11).
6. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS
(39)
Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(40)
SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodyti kriterijai taikomi kartu. Todėl siekiant nustatyti, ar priemonės, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, būtina įvykdyti visas toliau nurodytas sąlygas. Finansinė pagalba turėtų:
-
būti suteikta valstybės arba iš jos valstybinių išteklių,
-
suteikti pagalbos gavėjui ekonominį pranašumą,
-
būti skirta palaikyti tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai,
-
iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti,
-
daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
6.1. Valstybiniai ištekliai ir priemonės priskyrimas valstybei
(41)
Valstybės pagalba laikomas bet koks tiesiogiai arba netiesiogiai iš valstybinių išteklių pačios valstybės arba tarpininkaujančios įstaigos, veikiančios pagal jai suteiktus įgaliojimus, suteiktas pranašumas.
(42)
Todėl visų pirma reikia nustatyti, ar „Osinek“ paskola turi būti laikoma valstybiniais ištekliais. Kaip buvo nurodyta, paskolos suteikimo momentu 100 % „Osinek“ akcijų priklausė Čekijos Respublikos finansų ministerijai, todėl, nepaisant įmonės juridinės arba kitokios teisinės būklės, pagal 2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyvos 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (12) 2 straipsnio b punktą ji yra valstybinė įmonė. Tad Komisija mano, kad „Osinek“ paskola yra finansuojama valstybiniais ištekliais.
(43)
Tačiau Teisingumo Teismas taip pat nustatė, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima automatiškai daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma. Todėl vien to, kad valstybinė įmonė yra valdoma valstybės, nepakanka, kad tokios įmonės taikomos priemonės, pvz., nagrinėjama paskolos sutartis, būtų priskirtos valstybei. Taip pat būtina ištirti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl šios priemonės. Šiuo požiūriu Teismas nurodė, kad valstybinės įmonės taikoma priemonė gali būti priskiriama valstybei atsižvelgiant į rodiklių, atsiradusių šio atvejo aplinkybėmis ir šios priemonės taikymo sąlygomis (13), visumą.
(44)
Tokie rodikliai gali būti įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras, jos veiklos pobūdis ir šios vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais subjektais sąlygomis, įmonės teisinė padėtis (pagal viešąją teisę arba įprastą bendrovių teisę), valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant sprendimą dėl priemonės arba kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat atsižvelgiant į priemonės taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas.
(45)
Komisija pabrėžia, kad dauguma „Osinek“ stebėtojų tarybos narių yra valdžios institucijų (pvz., Finansų ministerijos) atstovai.
(46)
2008 m. lapkričio 5 d. remiantis tos pačios dienos vienintelio akcininko sprendimu buvo pradėtas „Osinek“ likvidavimas. Nors pagal Čekijos teisę vykstant likvidavimui likvidatorius turi veikti savarankiškai ir nesivadovaudamas bendrovės organų nurodymais, Komisija pabrėžia, kad likvidatorių skyrė Čekijos Respublikos finansų ministerija, kuri yra vienintelė „Osinek“ akcininkė.
(47)
Be to, Čekijos institucijos pateikė Komisijai advokatų kontoros JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík ekspertų išvadas, kuriose „Osinek“ likvidatoriui rekomenduojama prieš priimant sprendimą suteikti ČSA paskolą pasitarti su „Osinek“ akcininku, t. y. Čekija.
(48)
Dėl valstybės vykdomos „Osinek“ veiklos priežiūros Komisija pažymi, kad Čekijos Vyriausybė nutarimu Nr. 333 vėliau taip pat priėmė sprendimą grąžinti turtą, įkeistą užtikrinant „Osinek“ paskolą, ir pakeisti skolą ČSA nuosavu kapitalu.
(49)
Todėl Komisija daro išvadą, kad sprendimas suteikti „Osinek“ paskolą priskiriamas Čekijai. Tad „Osinek“ paskola turi būti laikoma finansuojama valstybiniais ištekliais.
6.2. Ekonominis pranašumas
(50)
Komisija pabrėžia, kad jeigu valstybė suteikia įmonei papildomą kapitalą geresnėmis sąlygomis nei įprastos rinkos sąlygos, vadovaujantis įtvirtintais ES teisės principais galėtų būti taikomos SESV 107 straipsnio 1 dalies nuostatos, nes pagal jas taip būtų palaikoma konkreti įmonė. Siekdama nustatyti, ar valstybė suteikė įmonei ekonominį pranašumą, kurio įmonė nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija taiko rinkos ekonomikos investuotojo principą (REIP) (14).
(51)
Pagal šį principą valstybės pagalba nebūtų teikiama, jeigu esant panašioms aplinkybėms tokį kapitalą būtų galėjęs suteikti privatus investuotojas, dydžiu prilygstantis viešajame sektoriuje veikiančioms įstaigoms ir veikiantis įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl Komisija turi įvertinti, ar privatus investuotojas būtų sudaręs tokį sandorį tokiomis pat sąlygomis. Manoma, kad toks hipotetinis privatus investuotojas elgtųsi kaip apdairus investuotojas, siekiantis padidinti pelną atsižvelgdamas į priimtiną rizikos lygį esant atitinkamam pelnui. Pagal šį principą kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikė bendrovei įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, neturėtų būti laikomas valstybės pagalba (15).
(52)
Pagal įtvirtintą teismų praktiką REIP taikomas paskoloms. Kai jis taikomas sprendžiant, ar suteikti paskolą, svarstoma, ar privatus investuotojas būtų suteikęs paskolą pagalbos gavėjui tokiomis sąlygomis, kokiomis ji iš tikrųjų buvo suteikta (16). Šiuo atveju Komisija vertina, ar paskola suteikta įprastomis prekybos sąlygomis ir ar tokias paskolas suteiktų komercinis bankas. Nagrinėdama tokių paskolų sąlygas Komisija visų pirma atsižvelgia į taikomą palūkanų normą ir įkaitą, kuriuo užtikrinama paskola. Komisija vertina pateikto įkaito pakankamumą visai paskolai grąžinti įsipareigojimų nevykdymo atveju ir bendrovės finansinę padėtį paskolos suteikimo momentu (17).
(53)
Komisija pabrėžia, kad ČSA yra ūkinę veiklą vykdantis juridinis asmuo, todėl turėtų būti laikoma įmone, apibrėžta SESV 107 straipsnyje. Siekdama nustatyti, ar „Osinek“ paskola buvo suteikta palankiomis arba rinkos sąlygomis, Komisija patikrino, ar aptariamos paskolos palūkanų norma atitinka Orientacinių normų komunikate nustatytą Komisijos orientacinę normą, kuri taikoma kaip rinkos normos rodiklis.
(54)
Dėl atitinkamos datos, į kurią reikia atsižvelgti lyginant nagrinėjamos paskolos palūkanų normą su orientacine norma, Komisija jau išreiškė savo nuomonę sprendime pradėti procedūrą teigdama, kad tai turėtų būti teisiškai saistančio akto, pagal kurį suteikta paskola, diena, t. y. 2009 m. balandžio 30 d. („Osinek“ ir ČSA paskolos sutarties sudarymo diena).
(55)
Čekija teigia, kad tuo metu ČSA dar galėjo gauti išorės finansavimą iš privačių bankų, o sunkumus patiriančia įmone ji tapo tik 2009 m. rugpjūčio mėn. 2009 m. pradžioje ČSA kreditingumas atitiko B reitingą.
(56)
Čekijos teiginiams patikrinti Komisija surengė konsultacijas su keliais privačiais bankais, palaikančiais verslo santykius su ČSA, dėl jų ČSA vidaus reitingo per pirmus šešis 2009 m. mėnesius, ČSA vidaus reitingo pokyčių nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2009 m. liepos mėn., per pirmus šešis 2009 m. mėnesius ČSA suteiktų paskolų sąlygų ir kitų pastabų dėl ČSA kreditingumo per pirmus šešis 2009 m. mėnesius. Trys privatūs bankai, pateikdami informaciją, pareikalavo ją saugoti, naudoti tik Komisijos vidaus vertinimui atlikti ir neatskleisti jokiai trečiajai šaliai, įskaitant ČSA ir Čekijos valdžios institucijas.
(57)
Nors visi šie bankai patvirtino, kad ČSA finansinė padėtis pablogėjo 2009 m. pradžioje, ČSA apyvartinių lėšų paskolos ir kredito priemonės buvo suteiktos per 2009 m. pirmąjį pusmetį. ČSA vidaus reitingas trijuose privačiuose bankuose apytikriai atitinka B reitingą.
(58)
Komisija pabrėžia, kad bankų atsakymai yra nuoseklūs ir pagrįsti. Nors bendrovės vidaus reitingai pablogėjo, regis, pablogėjimas nėra pakankamai ryškus, kad būtų pateisinta didesnė rizikos marža.
(59)
Be to, Komisija pažymi, kad, kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą ir Čekijos pateiktoje informacijoje, 2008 m. rugsėjo mėn. „UniCreditBank“ suteikė ČSA 200 mln. CZK vidutinės trukmės (4 metų) apyvartinių lėšų paskolą, kuri užtikrinta skrydžių simuliatoriaus įkeitimu. 2009 m. birželio 25 d. dėl finansinių rodiklių, dėl kurių susitarta paskolos sutartyje, nuokrypių „UniCreditBank“ padidino ČSA paskolos rizikos maržą nuo 160 bazinių punktų (sutartų 2008 m. rugsėjo mėn.) iki 325 bazinių punktų, pridėtų prie vieno mėnesio PRIBOR (t. y. 5,10 % metinė palūkanų norma 2009 m. birželio 25 d.). Komisija pabrėžia, kad ši palūkanų norma, rodanti, kad ČSA finansinė padėtis pablogėjo neseniai, yra mažesnė nei „Osinek“ paskolos palūkanų norma (5,51 % per metus) ir maždaug atitinka B reitingu įvertintos bendrovės orientacinę normą (įkeičiant didelės vertės turtą).
(60)
Atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad „Osinek“ paskolos suteikimo momentu iš esmės ČSA galėjo gauti išorės finansavimą ir kad per 2009 m. pirmąjį pusmetį ČSA kreditingumas atitiko B reitingą.
(61)
Užtikrinant paskolą buvo įkeisti pastatai, esantys Prahos Ruzyně oro uoste, žemė, atsargos ir atsarginės dalys. Įkaito rinkos vertę nustatė nepriklausomi Čekijos ekspertai, registruoti Ekspertų įstaigų registre arba Centriniame įgaliotų ekspertų registre, kurį tvarko Čekijos Respublikos teisingumo ministerija, ir turintys turto vertinimo patirties (18).
(62)
Komisija pabrėžia, kad įkeisto F angaro (žr. 1 lentelę) vertinimo ataskaita parengta 2009 m. birželio 1 d., o pirma „Osinek“ paskolos dalis buvo išmokėta 2009 m. gegužės 11 d. Čekijos valdžios institucijos pateikė 2009 m. gegužės 6 d.„YBN Consult“ deklaraciją, kurioje patvirtinama pateikto įkaito vertė. Ši deklaracija atitinka „Osinek“ paskolos sutarties 5.9.11 punkto sąlygą, kad išsami vertinimo ataskaita turi būti pateikta per vieną mėnesį nuo pirmos paskolos dalies išmokėjimo dienos. Komisija pabrėžia, kad ši sąlyga buvo įvykdyta.
(63)
Be to, Komisija kritiškai įvertino pateiktas vertinimo ataskaitas. Vertinimai susirūpinimo nekelia, nes nebuvo rasta jokių akivaizdžių klaidų, buvo taikomos pripažintos metodikos ir vertinimai pagrįsti patikimomis prielaidomis. Todėl Komisija mano, kad esamų vertinimo ataskaitų rezultatai apytiksliai atitinka realias turto, įkeisto „Osinek“ paskolai užtikrinti, rinkos kainas. Vienos įkaito rūšies (atsarginės dalys) vertė buvo nustatyta pagal grynąją buhalterinę vertę. Atsižvelgiant į tai, kad atsargines dalis galima lengvai parduoti, o jų vertė turėtų atitikti jų įsigijimo kainą atėmus bendras nusidėvėjimo išlaidas, Komisija mano, kad vertinant šią turto rūšį tinka taikyti tokį vertinimo metodą.
(64)
Paskolos sutartyje nustatyta, kad faktinė paskolos suma neturi būti didesnė kaip 90 % įkaito vertės, t. y. įkaito vertė turi būti ne mažesnė kaip 110 % paskolos sumos. Remiantis pateiktais duomenimis, 2009 m. gegužės mėn. pirmos paskolos dalies išmokėjimo momentu pradinio įkaito vertė, kaip nustatyta 2009 m. balandžio 30 d. paskolos sutartyje, buvo ne mažesnė kaip [110-117]%, 2009 m. liepos mėn. antros paskolos dalies išmokėjimo momentu - ne mažesnė kaip [120-132]%, o 2009 m. rugsėjo mėn. trečios paskolos dalies išmokėjimo momentu - ne mažesnė kaip [128-141]%. Be to, pagal keletą „Osinek“ paskolos sutarties priedų (žr. 8 konstatuojamąją dalį) buvo papildomai įkeista turto, o dalis turto buvo grąžinta.
4 lentelė
„Osinek“ paskolos turto įkeitimas skirtingais laikotarpiais
Pakeitimo data
Paimta suma
(mln. CZK)
Įkaito vertė (mln. CZK)
Įkeitimo lygis (%)
2009 m. gegužės 11 d.
800
[880-935]
[110-117]
2009 m. liepos 23 d.
800
[1 350-1 485]
[169-186]
2009 m. liepos 30 d.
1 700
[2 040-2 240]
[120-132]
2009 m. rugsėjo 22 d.
1 700
[2 485-2 760]
[146-162]
2009 m. rugsėjo 24 d.
2 500
[3 190-3 535]
[128-141]
2009 m. gruodžio 9 d.
2 500
[3 275-3 615]
[131-145]
2010 m. sausio 25 d.
2 500
[3 310-3 640]
[132-146]
(65)
Orientacinių normų komunikate daroma prielaida, jog aukštas įkeitimo lygis rodo, kad nuostolis dėl įsipareigojimų nevykdymo yra ne daugiau kaip 30 %, ir tokiu atveju įkaito vertė yra ne mažesnė kaip 70 % paskolos sumos. Komisija pabrėžia, kad įkeitimo lygis užtikrinant paskolą yra gerokai aukštesnis, todėl galimiems įkaito vertės įverčių nuokrypių atvejams sukuriama svarbi saugumo marža.
(66)
Pagal Orientacinių normų komunikatą tuo metu tinkama palūkanų norma būtų 5,16 % per metus (2,96 % bazinė norma + 220 bazinių punktų = 5,16 % per metus). 220 bazinių punktų marža rodo, kad bendrovė buvo vertinama B reitingu, kaip patvirtino privatūs bankai, ir kad buvo grąžinta daug turto, kaip nurodyta pirmiau.
(67)
Norma yra mažesnė nei „Osinek“ paskolai taikoma palūkanų norma (trijų mėnesių PRIBOR (19) + 300 bazinių punktų), kuri 2009 m. balandžio 30 d. pasiekė 5,51 % per metus.
(68)
Taikomos normos (trijų mėnesių PRIBOR pridėjus 300 bazinių punktų) ir orientacinės normos pridėjus 220 bazinių punktų maržą analizė rodo, kad pagal bazės metodiką ir bendrą taikomų normų lygį, įskaitant ir atitinkamą rizikos maržą, šios normos yra lygiavertės.
(69)
PRIBOR yra tarpbankinių indėlių rinkos palūkanų normų orientacinė vertė, kurią pagal bankų, kurių kotiruotės skaičiuojamos nustatant palūkanų normą, siūlomas kainas už indėlius (t. y. pasiūlymus) apskaičiuoja (fiksuoja) Čekijos nacionalinio banko ir Čekijos Forex klubo (Čekijos Respublikos finansų rinkų asociacija, ACI) skaičiavimų agentas (20).
(70)
„Osinek“ paskolos norma nustatyta pagal 3 mėnesių PRIBOR. Orientacinė norma apskaičiuojama pagal vienų metų pinigų rinkos normas. Tačiau tam tikrais atvejais Komisija pasilieka teisę taikyti trumpesnį arba ilgesnį terminą.
(71)
Abiejų normų pokyčių per „Osinek“ paskolos laikotarpį (nuo 2009 m. balandžio mėn. iki 2010 m. birželio mėn.) analizė rodo, kad abi normos iš tiesų yra lygiavertės. 2009 m. balandžio mėn.-2010 m. birželio mėn. vidutinės normos (21) beveik tokios pat (PRIBOR + 300 bazinių punktų - 4,77 % ir orientacinė norma, įskaitant 220 bazinių punktų rizikos maržą, - 4,79 %). Nedidelis šių dviejų bazinių punktų skirtumas susidaro taikant skirtingą koregavimo metodą. PRIBOR koreguojamas kasdien, o orientacinė norma - tik kas keletą mėnesių.
(72)
Atsižvelgiant į tai, galima teigti, kad taikoma palūkanų norma priimtina kaip tinkamas rinkos normos rodiklis. Pagal Orientacinių normų komunikatą ši priemonė atitinka rinkos sąlygas, todėl nesuteikia ČSA ekonominio pranašumo.
(73)
Galiausiai Komisija pabrėžia, kad ČSA sumokėjo kreditoriui palūkanas visiškai įvykdydama „Osinek“ paskolos sutarties sąlygas (22).
6.3. Atrankumas
(74)
Kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja turi būti „palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Komisija pabrėžia, kad tiriamu atveju „Osinek“ paskola buvo suteikta tik ČSA. Todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra atranki.
6.4. Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai
(75)
Tai, kad šiuo atveju pagal visus valstybės pagalbos kriterijus ginčijama priemonė daro poveikį ES vidaus prekybai ir iškreipia konkurenciją, yra neginčijamas faktas, dėl kurio neprieštaravo net ir Čekijos valdžios institucijos. ČSA konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos oro transporto bendrovėmis, ypač po to, kai 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas („trečiasis rinkinys“). Panaudojus aptariamas priemones ČSA galėjo tęsti veiklą, priešingai nei kiti konkurentai, nepatirdama padarinių, kuriuos paprastai sukelia prasti finansiniai rezultatai.
6.5. Išvada
(76)
Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad priemonė nėra susijusi su valstybės pagalba ČSA, nes „Osinek“ paskola buvo suteikta tokiomis sąlygomis, kokių reikalautų rinkos ekonomikos investuotojas. Visų pirma „Osinek“ paskolos palūkanų norma atitinka orientacinę normą, nustatytą pagal Orientacinių normų komunikatą atsižvelgiant į tai, kad paskolos suteikimo momentu ČSA buvo vertinama B reitingu, kurį patvirtino privatūs bankai, o įkeitimo užtikrinant paskolą lygis pagal Orientacinių normų komunikatą visą laiką buvo gerokai aukštesnis nei 70 % paskolos sumos.
7. PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA
(77)
Vis dėlto Komisija, vadovaudamasi laikinąja sistema, taip pat ištyrė, ar ši priemonė būtų suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu paskola būtų laikoma susijusia su valstybės pagalba.
(78)
„Osinek“ paskola buvo suteikta 2009 m. Todėl šios priemonės tikslas - sudaryti įmonei palankesnes sąlygas gauti išorės finansavimą, kai dėl finansų krizės yra smarkiai sutrikusi įprasta kredito rinkų veikla ir kai finansų krizė („kreditų krizė“) daro įtaką ekonomikai platesniu mastu ir smarkiai trikdo valstybių narių ekonomiką.
(79)
2008 m. gruodžio 17 d. Komisija ėmėsi spręsti krizės problemą ir patvirtino laikinąją sistemą. Joje Komisija pripažino „dabartinės finansų krizės sunkumą ir jos poveikį visai valstybių narių ekonomikai“. Komisija padarė išvadą, kad „siekiant įveikti tuos sunkumus tam tikrų kategorijų valstybės pagalba ribotą laikotarpį pateisinama ir gali būti paskelbta suderinama su bendrąja rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą“.
7.1. Atitiktis laikinosios sistemos 4.4.2 daliai
(80)
Ši priemonė turi būti vertinama atsižvelgiant į laikinosios sistemos 4.4.2 dalies reikalavimus („Subsidijuojama palūkanų norma suteikiama pagalba“).
(81)
Pagal laikinąją sistemą taikoma palūkanų norma turi būti bent lygi centrinio banko vienos nakties normai pridėjus priemoką, lygią vidutinės vienų metų tarpbankinės normos ir centrinio banko vienos nakties normos vidurkio skirtumui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d., ir pridėjus kredito rizikos priemoką, atitinkančią paskolos gavėjo rizikingumą pagal Orientacinių normų komunikatą.
(82)
2009 m. balandžio 30 d. Čekijos vienos nakties norma buvo 1,45 % (23). Nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d. vidutinės vienų metų tarpbankinės normos ir centrinio banko vienos nakties normos vidurkio skirtumas buvo 68 baziniai punktai.
(83)
Kredito rizikos priemoka pagal paskolos gavėjo rizikingumą buvo 220 bazinių punktų. Ši priemoka nustatyta pagal B reitingą (žr. 57 konstatuojamąją dalį) ir aukštą turto įkeitimo lygį, atsižvelgiant į pasiūlytą įkaitą (žr. 64 ir 65 konstatuojamąsias dalis).
(84)
Tad pagal laikinąją sistemą mažiausia norma būtų 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Faktinė „Osinek“ paskolos norma buvo 5,51 %. Todėl „Osinek“ paskola buvo suteikta didesne norma nei pagal laikinąją sistemą leidžiama mažiausia norma.
(85)
Be to, pagal laikinosios sistemos 4.4 skirsnį, kad paskola būtų laikoma tinkama pagalba, būtina įvykdyti dvi papildomas sąlygas:
(86)
Pirma, sutartis turėjo būti sudaryta ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. Sumažintos palūkanų normos gali būti taikomos palūkanų mokėjimams iki 2012 m. gruodžio 31 d.
(87)
„Osinek“ paskolos sutartis buvo sudaryta 2009 m. balandžio 30 d. Visa paskolos suma iškart turėjo būti grąžinta 2010 m. lapkričio 30 d. Tad paskolos sutartis atitinka pirmąją sąlygą.
(88)
Antra, 2008 m. liepos 1 d. pagalbos gavėjas neturėjo turėti sunkumų.
(89)
Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 dalyje nurodoma, kad ES nėra apibrėžta, kas yra sunkumus patirianti įmonė, ir priduriama, kad Komisija laiko įmonę patiriančia sunkumų, kai ji, naudodama savus išteklius arba lėšas, kurių gali gauti iš įmonės savininkų/akcininkų arba kreditorių, negali sustabdyti nuostolių, dėl kurių be valdžios institucijų įsikišimo per trumpą arba vidutinį laikotarpį beveik neabejotinai bus pasmerkta bankrotui.
(90)
Toliau Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 dalies b punkte patikslinama, kad įmonė laikoma patiriančia sunkumų, kai bent kelių bendrovės narių atsakomybė už bendrovės skolą yra neribota, kai daugiau kaip pusė bendrovės registruoto kapitalo yra pradingę ir daugiau nei ketvirtadalis šio kapitalo buvo prarasta per praėjusius 12 mėnesių.
(91)
2008 m. ČSA registruotas kapitalas buvo lygus 2 735 mln. CZK. Pagal ČAS standartą tais pačiais metais bendrovės nuosavas kapitalas sumažėjo iki 101 mln. CZK.
5 lentelė
2007 ir 2008 m. nuosavas kapitalas ir registruotas kapitalas (tūkst. CZK)
Šaltinis. ČSA pateiktos finansinės ataskaitos
2007
2007-06
2007-07
2007-08
2007-09
2007-10
2007-11
2007-12
Nuosavas kapitalas
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Registruotas kapitalas
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
2008-01
2008-02
2008-03
2008-04
2008-05
2008-06
Nuosavas kapitalas
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Registruotas kapitalas
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008-07
2008-08
2008-09
2008-10
2008-11
2008-12
Nuosavas kapitalas
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Registruotas kapitalas
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Nors 2008 m. liepos 1 d. daugiau kaip pusė bendrovės registruoto kapitalo jau buvo dingę, neįvykdyta antroji Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 dalies a punkto sąlyga, kad per praėjusius 12 mėnesių turi būti prarasta daugiau nei ketvirtadalis registruoto kapitalo. Nuo 2007 m. birželio mėn. iki 2008 m. liepos mėn. prarastas nuosavas kapitalas ([31 570 000-34 875 000] CZK) atitinka tik [0,8-1,5]% registruoto kapitalo.
(93)
Be to, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 dalies c punktą bendrovė laikoma patiriančia sunkumų, kai ji pagal šalies teisę atitinka kriterijus, pagal kuriuos jai gali būti iškelta kolektyvinio bankroto byla. Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagal Čekijos bankroto įstatymo 3 dalį ČSA negali būti iškelta bankroto byla.
(94)
Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 dalyje nustatyta, kad net jeigu ir nėra jokių šių gairių 10 dalyje nurodytų aplinkybių, įmonė gali būti laikoma patiriančia sunkumų, ypač kai yra įprastų ženklų, kad įmonė patiria sunkumų, pvz., didėjantis nuostolis, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantis pinigų srautas, didėjanti skola, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynoji turto vertė.
(95)
ČSA finansinių rezultatų pokyčiai per nagrinėjamą laikotarpį nerodo aiškios neigiamos tendencijos (žr. 3 lentelę). 2006 m. pabaigoje bendrovė patyrė nuostolių, tačiau 2007 m. ji atsigavo ir pasiekė teigiamą rezultatą. 2008 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje buvo užregistruotas [800-880] mln. CZK nuostolis. Tačiau iki antrojo ketvirčio pabaigos, t. y. 2008 m. birželio 30 d., padėtis pagerėjo. Panaši ir pinigų srautų tendencija. Per nagrinėjamą laikotarpį ČSA apyvarta kasmet iš lėto mažėjo. Tačiau negalima teigti, kad iki 2008 m. birželio 30 d. apyvarta smarkiai sumažėjo.
(96)
Nuo 2008 m. kovo mėn. iki 2008 m. birželio mėn. bendrovės skola sumažėjo, o per kitus šešis mėnesius vėl padidėjo. Galiausiai turto vertės svyravimo per aptariamą laikotarpį tendencija nėra aiški.
(97)
Baigiant pasakytina, kad pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 dalyje nurodytus finansinius kriterijus nėra aiškių tendencijų ir įprastų ženklų, kad iki 2008 m. birželio 30 d. įmonė patyrė sunkumų. Be to, kaip rodo tai, kad 2008 m. rugsėjo mėn. ČSA galėjo gauti paskolą iš privataus banko, tuo metu bendrovė dar galėjo gauti finansavimą (žr. 59 konstatuojamąją dalį).
(98)
Komisija pažymi, kad laikinosios sistemos 4.4 skirsnio reikalavimus atitinkanti pagalba gali būti skiriama įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. nepatyrė sunkumų, bet jų patyrė vėliau dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. Todėl tai, kad ČSA vėliau patyrė sunkumų, nereiškia, kad pagalba neatitinka laikinosios sistemos reikalavimų.
(99)
Todėl Komisija mano, kad 2008 m. liepos 1 d. ČSA nebuvo sunkumų patirianti įmonė ir kad jai galima taikyti laikinąją sistemą.
7.2. Išvada
(100)
Atsižvelgiant į tai, „Osinek“ paskola atitinka visas laikinosios sistemos 4.4 skirsnyje išdėstytas sąlygas. Todėl net jeigu „Osinek“ paskola būtų laikoma susijusia su valstybės pagalba, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą ši priemonė vis tiek būtų suderinama su vidaus rinka.
8. IŠVADA
(101)
Komisija daro išvadą, kad „Osinek“ paskola nėra susijusi su valstybės pagalba. Be to, net jeigu „Osinek“ paskola būtų laikoma susijusia su valstybės pagalba, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą ši priemonė vis tiek būtų suderinama su vidaus rinka.
(102)
Šis sprendimas netaikomas įkeisto turto grąžinimui ir 2010 m. birželio 30 d.„Osinek“ paskolos kapitalizavimui. Šios priemonės vertinimas atliekamas atsižvelgiant į galutinį sprendimą, priimtą byloje SA.30908,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priemonė, kurią Čekija įgyvendino pagal 2009 m. balandžio 30 d. paskolos sutartį „Osinek a.s.“ suteikus „České aerolinie, a. s.“ 2,5 mlrd. CZK paskolą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį nėra laikoma valstybės pagalba ir net jeigu ji būtų laikoma valstybės pagalba, pagal minėtos sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą ji yra suderinama su vidaus rinka.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Čekijai.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 21 d.