РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 септември 2010 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и за освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита
(2010/577/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове полиетилен терефталат (наричан по-долу „PET“) с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-долу „разглежданите държави“). На 1 юни 2010 г. с Регламент (ЕС) № 472/2010 (3) (наричан по-долу „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
(2)
Процедурата бе започната по жалба, подадена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял - в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на някои видове полиетилен терефталат.
(3)
Както е посочено в съображение 11 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
(4)
По време на паралелната процедура срещу субсидиране с Регламент (ЕС) № 473/2010 (4) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Последваща процедура
(5)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и - където беше уместно, временните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано прекратяване на процедурата и освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита (наричано по-долу „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и - където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
3. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС не е представителна и е противоречива, поради което анализът на вредата съдържа пропуски. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид неголемия брой производители. Освен това бе заявено, че поради „изкуственото“ разделяне на групите от дружества на отделни правни субекти извадката не включва някои от лидерите на пазара (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията по подбора на извадката е непоследователна, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Наред с това бе изтъкнато, че извадката не е представителна, тъй като не включва нито един производител, който продава достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Вследствие на това, според твърдения, институциите не са могли да направят оценка на реалния капацитет за доставка на промишлеността на Съюза и не са взели предвид конфликта на интереси на промишлеността на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е спаднала до 28 % от производството на ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически издържана.
(10)
По отношение на аргумента, че не е имало необходимост от извадка предвид неголемия брой на производителите, отново се изтъква, че при изготвянето на извадката се отзоваха 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката беше изготвена в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент на базата на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват в извадката отделни дружества, които са част от група от дружества, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката, не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно най-големият представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
По отношение на Indorama - по време на РП тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. По отношение на дружеството Equipolymers, което по време на РП е разполагало с два обекта, произвеждащи PET (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Предвид това, че беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение да се приемат тези консолидирани данни и дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на лидери на пазара, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите на клиенти от ЕС.
(13)
По отношение на твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че капацитетът за доставка може да се разглежда в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел потреблението, свързано със собствена употреба, може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да присъства такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двойствен интерес, породен от едновременния статут на дружество като производител и като преработвател от ЕС. Статутът на дружество като производител и като преработвател от ЕС не е свързан с резултатите от работата на промишлеността на Съюза, където като база за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе изложеното в твърдението се отхвърля.
(14)
По отношение на твърдението за цялостната представителност на извадката отново се изтъква, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството на Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
По отношение на твърдението, че подбраната извадка не е статистически издържана, се отбелязва, че в член 17, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се базира на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически издържана“ извадка.
(16)
Поради липсата на други коментари по отношение на констатациите изложеното в съображения 3-10 от временния регламент се потвърждава.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 12 от временния регламент разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от разглежданите държави и попадащ под код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 14 от временния регламент се посочва, че разследването показа, че произведеният от промишлеността на Съюза и продаден в Съюза PET и PET, произведен и продаден на вътрешния пазар в разглежданите държави и изнесен за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, обект на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе разделен допълнително на различни подвидове продукти за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде разделен на различни подвидове продукти в съответствие с различните им вискозитетни индекси, тъй като вискозитетният индекс е основен показател при определянето на различните приложения на произведените видове на PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе съответно адаптирана.
В. ДЪМПИНГ
(21)
Както е обяснено в съображение 20, методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе адаптирана и дъмпинговият марж за всяка разглеждана държава сега се изчислява отделно за всеки продукт.
1. Иран
1.1. Нормална стойност
(22)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 16-18 от временния регламент, се потвърждава.
1.2. Експортна цена
(23)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 19 от временния регламент, се потвърждава.
1.3. Сравнение
(24)
В съображение 23 от временния регламент се посочва, че иранският износител не е бил в състояние да определи количествено предполагаемото въздействие на санкциите спрямо Иран по начин, който да може да бъде подкрепен с доказателства. В коментарите си по временния регламент дружеството твърди, че задължение на разследващия орган, а не на износителя, е да гарантира, че сравнението е справедливо. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент обаче корекция може също така да бъде направена за разлики в други фактори, ако бъде доказано, че те влияят на сравнимостта на цените, и по-специално, че потребителите редовно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори. Тъй като задължение на износителя производител е да докаже съществуването на други фактори, твърдението се отхвърля и методологията, разяснена в съображения 20-23 от временния регламент, се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(25)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 24-25 от временния регламент, се потвърждава.
(26)
Окончателният дъмпингов марж за Иран, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 26,8 %.
2. Пакистан
2.1. Нормална стойност
(27)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 27-29 от временния регламент, се потвърждава.
2.2. Експортна цена
(28)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 30 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(29)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 31-32 от временния регламент, се потвърждава.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 33 от временния регламент, се потвърждава.
(31)
Окончателният дъмпингов марж за единствения пакистански производител износител Novatex Limited, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(32)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в Пакистан, не следва да се налагат окончателни мерки.
3. Обединени арабски емирства
3.1. Нормална стойност
(33)
След промяна на методологията, разяснена в съображения 20 и 21, резултатите от проверката при обичайни търговски условия, както е описано в съображения 37 и 38 от временния регламент, се промениха по отношение на някои разновидности на продукта. Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(34)
Когато не е имало рентабилни продажби на дадена разновидност на продукта, се счита, че този вид продукт е продаван в недостатъчни количества на цена на вътрешния пазар, за да може да се вземе като подходяща основа за установяване на нормалната стойност.
(35)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за дадена разновидност на продукта, продаван от производителите износители, да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент бяха определени въз основата на действителните данни за производството и продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.2. Експортна цена
(37)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 39 от временния регламент, се потвърждава.
3.3. Сравнение
(38)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 40-41 от временния регламент, се потвърждава.
3.4. Дъмпингов марж
(39)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 42 от временния регламент, се потвърждава.
(40)
Окончателният дъмпингов марж за единствения производител износител от ОАЕ - JBF RAK LLC, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(41)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в ОАЕ, не следва да се налагат окончателни мерки.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление на Съюза
(42)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това изложеното в съображения 45-50 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Отново се изтъква, че в съображение 52 от временния регламент бе счетено, че тъй като констатираният по отношение на Пакистан дъмпингов марж е на равнище de minimis, въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с вноса от Иран и ОАЕ, за който временно е установено, че е дъмпингов.
(44)
Предвид това, че по-нататъшното разследване показа, че дъмпинговият марж за ОАЕ също е на равнище de minimis, се счита, че въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с дъмпинговия внос от Иран. Следователно не се извършва кумулативна оценка на вноса.
2.2. Обем на разглеждания внос
(45)
Обемът на дъмпинговия внос в ЕС на разглеждания продукт започна от сравнително ниски равнища през 2006 г., но постепенно нарасна до РП, достигайки 55 500 тона през РП. По-конкретно, вносът от Иран нарасна повече от два пъти между 2006 г. и 2007 г., преди да нарасне с над 100 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още почти 130 процентни пункта между 2008 г. и РП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от Иран (в тонове)
11 752
26 624
40 101
55 500
Индекс (2006 = 100)
100
227
341
472
Пазарен дял на дъмпинговия внос от Иран
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Източник: Евростат
2.3. Пазарен дял на разглеждания внос
(46)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран се установи на 0,4 % през 2006 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с 1,5 процентни пункта, през разглеждания период. По-конкретно той нарасна с 0,5 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г., с още 0,5 - между 2007 г. и 2008 г., и с 0,5 процентни пункта - между 2008 г. и РП. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран е бил 1,9 %.
2.4. Цени
i) Динамика на цените
(47)
През разглеждания период средната цена на вноса е намаляла с 11 %, като най-резкият спад е бил в периода от 2008 г. до РП. По-конкретно, средната цена е останала непроменена през 2007 г. и е намаляла с 2 процентни пункта през 2008 г., като впоследствие е спаднала с още 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена на вноса от Иран (евро/тон)
1 033
1 034
1 008
920
Индекс
100
100
98
89
Източник: Евростат
ii) Подбиване на цените
(48)
След временното разгласяване иранският износител заяви, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена, като неправилно е изчислен размерът на равнището на търговска корекция; не бе предложено обаче алтернативно количествено определение на равнището на търговска корекция. На практика основата на равнището на търговия, използвана при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната цена CIF. Няма друга информация за подобна корекция, затова твърдението се отхвърля. Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда е занижена. В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
(49)
Предвид изложеното по-горе окончателно се потвърждава, че продаваните в Съюза дъмпингови продукти с произход от Иран са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 3,2 %.
3. Положение на промишлеността на Съюза
(50)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като поради грешно подбраната извадка не би могло да се екстраполират резултати за цялата промишленост на Съюза. Например бе заявено, че тъй като едно дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по досието. Във всеки случай използването на капацитета само на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата по отношение на почти всички останали показатели за вреда за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(51)
Поради липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 63-82 от временния регламент се потвърждава.
4. Заключение относно вредата
(52)
Поради липса на каквито и да било конкретни коментари заключението относно вредата, изложено в съображения 83-85 от временния регламент, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(53)
Нарастването на обема на дъмпинговия внос от Иран почти пет пъти между 2006 г. и РП и на съответния му пазарен дял от пазара на Съюза, т.е. с 1,5 процентни пункта, а така също и установеното подбиване на цените (3,2 % по време на РП) като цяло съвпадат с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза. Следователно може да се направи заключението, че дъмпинговият внос от Иран е имал въздействие върху установената вреда за промишлеността на Съюза.
(54)
Важно е да се подчертае, че при паралелната процедура срещу субсидиране бе установено, че кумулативният субсидиран внос от Пакистан, ОАЕ и Иран причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(55)
От друга страна, предвид значителния обем и ниските цени на вноса от Корея и Пакистан, също така се потвърждава, както е заявено в съображения 94 и 96 от временния регламент, че този внос допринася до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(56)
Освен това според тази процедура значителният внос от ОАЕ (около 150 000 t) също е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(57)
Едновременно с това пазарният дял на иранският внос е бил под 1 % през 2006 г. и 2007 г., а през РП е бил само близо до 2 %, което съответства на 55 000 t.
(58)
Трябва също така да се отбележи, че подбиването, установено за иранския производител, е било по-ниско отколкото при недъмпинговия внос от ОАЕ.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(59)
В заключение може да се каже, че макар горният анализ да показва, че дъмпинговият внос с произход от Иран е имал неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, то това въздействие, взето само по себе си, не е било в степен, в която да се счете за съществено, както се изисква в член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(60)
Разследването доказа, че разглежданият продукт, внасян от Пакистан и от ОАЕ, не е продаван на дъмпингова цена. Следователно процедурата по отношение на Пакистан и на ОАЕ се прекратява, без да се налагат мерки.
(61)
Разследването доказа, че вносът от Иран на разглеждания продукт е бил на дъмпингови цени и донякъде е допринесъл за вредата, понесена от Съюза.
(62)
Както е посочено в съображение 59, бе установено, че неблагоприятното въздействие на вноса от Иран върху положението на промишлеността на Съюза не е било в степен, която би позволила да бъде определено като съществено.
(63)
Предвид горното, като се отчита липсата на значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Иран, се прави заключението, че процедурата следва да бъде прекратена, без да се налагат мерки и спрямо Иран.
(64)
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се прекратява.
Член 2
Регламент (ЕС) № 472/2010 се отменя. Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010 върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран и Обединените арабски, се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2010 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugsėjo 28 d.
kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato ir kuriuo atsisakoma rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas
(2010/577/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Laikinosios priemonės
(1)
2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau - PET) inicijavimą. 2010 m. birželio 1 d. Komisija Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 (3) (toliau - laikinasis reglamentas) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju - daugiau kaip 50 %) viso tam tikro Sąjungoje pagaminamo polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą.
(3)
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 11 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.-2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(4)
Tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą Komisija Reglamentu (ES) Nr. 473/2010 (4) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.
2. Tolesnė procedūra
(5)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(6)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Buvo apsvarstytos po pirminio faktų atskleidimo žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus buvo atitinkamai pakeistos preliminarios išvados.
(7)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti baigti tyrimą ir atsisakyti rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas (toliau - galutinis faktų atskleidimas). Be to, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.
(8)
Buvo apsvarstytos žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus atitinkamai pakeistos išvados.
3. Su tyrimu susijusios šalys
(9)
Kai kurių suinteresuotųjų šalių teigimu atrinkti netipiški ES gamintojai, o jų atranka buvo nenuosekli, todėl žalos analizėje yra trūkumų. Visų pirma teigta, kad atranka buvo nereikalinga todėl, kad yra mažai gamintojų. Be to, teigta, kad dirbtinai išskaidžius bendrovių grupes į atskirus juridinius asmenis nebūtų atrinktos kai kurios rinkos lyderės (Artenius, M&G Polimeri), o atrankos būdas nenuoseklus, nes buvo atrinktos ir dvi bendrovių grupės. Taip pat teigta, kad atrankos rezultatas nebuvo tipiškas, nes nebuvo atrinktas nei vienas gamintojas, susijusiam PET perdirbėjui parduodantis pakankamai didelį produkcijos kiekį. Todėl institucijos tariamai negalėjo įvertinti faktinių Sąjungos pramonės tiekimo pajėgumų ir neatsižvelgė į Sąjungos pramonės interesų konfliktą. Be to, viena bendrovė nepateikė visos būtinos informacijos ir nebuvo atrinkta, todėl rezultato tipiškumas tariamai sumažėjo iki 28 % ES produkcijos. Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas.
(10)
Atsižvelgiant į argumentą, kad atranka buvo nebūtina dėl to, kad gamintojų yra mažai, primenama, kad atrankoje dalyvavo 14 Sąjungos gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms. Kadangi bendradarbiavusių ES gamintojų buvo objektyviai daug (t. y. 14), laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalies, atranka vykdyta atsižvelgiant į didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Buvo atrinktos penkios atskiros bendrovės (turinčios šešias gamybos vietas).
(11)
Atsižvelgiant į pirmą argumentą dėl atrankos rezultato tipiškumo, reikia pabrėžti, kad institucijos gali kartu atrinkti atskiras bendroves, kurios yra bendrovių grupės dalis, jeigu jos yra tipiškos ir jų finansai yra nesusiję. Priešingu atveju siekiant ištirti visus keturiolika ES gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms, nebūtų suspėta laiku užbaigti tyrimo. Tačiau dviejų bendrovių grupių atrinkimas nėra nesuderinamas su šiuo atveju taikytu didžiausia tipiška pardavimo ES užsakovams apimtimi grindžiamu atrankos būdu.
(12)
Bendrovių grupė Indorama per TL turėjo dvi atskiras gamyklas - vieną Nyderlanduose, kitą JK. Šios grupės atrinkimas atitinka taikomą atrankos būdą, nes teisiškai ir finansiškai šios dvi gamyklos veikė kaip vienas subjektas. Bendrovė Equipolymers, per TL turėjusi du atskirus PET gamybos subjektus (vieną Italijoje, kitą Vokietijoje), pateikė suvestinius abiejų gamybos vietų duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad apsilankius bendrovės būstinėje buvo įmanoma patikrinti šiuos suvestinius apskaitos duomenis, nuspręsta atsižvelgti į šią suvestinę ataskaitą ir šio tyrimo sumetimais Equipolymers PET gamybos bendroves laikyti vienu subjektu. Atsižvelgiant į argumentą, kad Artenius ir M&G Polimeri turėjo būti atrinktos, nes yra rinkos lyderės, pažymima, kad nei vienas iš jų atskirų subjektų nepriskirtas prie bendrovių, parduodančių didžiausią produkcijos kiekį ES užsakovams.
(13)
Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas buvo netipinis, nes nebuvo atrinktas vienas gamintojas, kurio produkcija skirta daugiausia vidaus vartojimui, reikia pabrėžti, kad tiekimo pajėgumai gali būti nagrinėjami atliekant Sąjungos interesų analizę, jeigu pateikiamas toks argumentas, ir šiuo tikslu uždarąjį suvartojimą galima atimti iš produkcijos apimties. Todėl, siekiant ištirti tam tikrus žalos veiksnius, nebūtina atrinkti tokio gamintojo. Antra, bet kokie dvigubi interesai, atsirandantys dėl ES gamintojos ir tuo pačiu metu perdirbėjos statusą turinčios bendrovės, taip pat gali būti vertinami atliekant Sąjungos interesų analizę. Bendrovės kaip ES gamintojos ir perdirbėjos statusas nesusijęs su Sąjungos pramonės veiklos rezultatais, kai nesusijusiems ES užsakovams parduotas kiekis laikomas palyginimo pagrindu. Todėl šis argumentas atmetamas.
(14)
Atsižvelgiant į argumentą dėl atrankos rezultato bendro tipiškumo, primenama, kad sumažinus atrinktų bendrovių skaičių iki keturių bendrovių, tipiškumas sumažėjo nuo 65 % iki 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimties. Tos pačios keturios bendrovės pagamino 52 % Sąjungos produkcijos. Atrinkti ES gamintojai laikomi tipiškais pagal nepriklausomiems ES užsakovams parduotą kiekį.
(15)
Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas, pažymima, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje akivaizdžiai leidžiama atrinkti pagal didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, kaip statistiškai tinkamų atrankos rezultatų alternatyvą.
(16)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl išvadų nėra, laikinojo reglamento 3-10 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(17)
Primenama, kad laikinojo reglamento 12 konstatuojamoje dalyje nagrinėjamasis produktas apibrėžiamas kaip nagrinėjamųjų šalių kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.
(18)
Be to, laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas PET ir nagrinėjamosiose šalyse gaminamas ir jų vidaus rinkoje parduodamas ir į Sąjungą eksportuojamas PET yra panašūs produktai.
(19)
Tiriamasis produktas buvo laikomas vienarūšiu produktu, todėl, skaičiuojant dempingo ir žalos skirtumą, jis nebuvo papildomai skaidomas į atskirų rūšių produktus.
(20)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad PET turėtų būti išskaidytas į atskirų rūšių produktus pagal skirtingą klampos skaičių, nes klampos skaičius yra svarbiausias parametras gaminamų rūšių PET skirtingoms naudojimo paskirtims nustatyti. Nuspręsta šį argumentą laikyti priimtinu; dempingo ir žalos skirtumo apskaičiavimo būdas buvo atitinkamai pakeistas.
C. DEMPINGAS
(21)
Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, dempingo skirtumo apskaičiavimo būdas buvo pakeistas, todėl šiuo metu apskaičiuojamas kiekvienos nagrinėjamosios šalies kiekvieno atskiros rūšies produkto dempingo skirtumas.
1. Iranas
1.1. Normalioji vertė
(22)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 16-18 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
1.2. Eksporto kaina
(23)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
1.3. Palyginimas
(24)
Laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Irano eksportuotojui nepavyko kiekybiškai išreikšti tariamo sankcijų prieš Iraną poveikio ir jo pagrįsti įrodymais. Bendrovė, pateikdama pastabas dėl laikinojo reglamento, teigė, kad užtikrinti teisingą palyginimą - tyrimą atliekančios institucijos, o ne eksportuotojo pareiga. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą gali būti koreguojama, kai skiriasi kiti veiksniai, jeigu matyti, kad atsiradę skirtumai turi įtakos kainų palyginamumui, visų pirma jeigu pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos moka skirtinga kaina dėl tokių veiksnių skirtumo. Nurodyti kitus esamus veiksnius - eksportuojančio gamintojo pareiga, todėl argumentas atmetamas ir patvirtinamas laikinojo reglamento 20-23 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
1.4. Dempingo skirtumas
(25)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 24-25 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
(26)
Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą Irano dempingo skirtumas - 26,8 %.
2. Pakistanas
2.1. Normalioji vertė
(27)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 27-29 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
2.2. Eksporto kaina
(28)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
2.3. Palyginimas
(29)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 31-32 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
2.4. Dempingo skirtumas
(30)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
(31)
Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Pakistano gamintojui Novatex Limited yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.
(32)
Pakistane daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių.
3. Jungtiniai Arabų Emyratai
3.1. Normalioji vertė
(33)
Pakeitus apskaičiavimo būdą, kaip nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse, laikinojo reglamento 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse nurodyto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis nagrinėjimo išvados buvo pakeistos atsižvelgiant į tam tikrų rūšių produktus. Todėl tada, kai tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė 80 % arba mažiau viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(34)
Jei tam tikros rūšies produktas nebuvo parduodamas pelningai, buvo laikoma, kad parduotas per mažas šios rūšies produkto kiekis, kad, siekiant nustatyti normaliąją vertę, būtų galima tinkamai remtis vidaus rinkos kaina.
(35)
Kai eksportuojančių gamintojų parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kaina nebuvo galima remtis siekiant nustatyti normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(36)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį buvo pagrįsta faktiniais nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis.
3.2. Eksporto kaina
(37)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
3.3. Palyginimas
(38)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 40-41 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
3.4. Dempingo skirtumas
(39)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
(40)
Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui JBF RAK LLC yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.
(41)
Jungtiniuose Arabų Emyratuose daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių.
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba, Sąjungos pramonė ir Sąjungos suvartojimas
(42)
Dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir Sąjungos suvartojimo pastabų negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 45-50 konstatuojamosios dalys.
2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
2.1. Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas
(43)
Primenama, kad laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad Pakistanui nustatytas de minimis dempingo skirtumas, todėl importo iš Pakistano poveikio negalima vertinti kartu su importo, kuris, kaip preliminariai buvo nustatyta, iš Irano ir JAE buvo vykdomas dempingo kaina, poveikiu.
(44)
Atsižvelgiant į tai, kad atlikus tolesnį tyrimą nustatyta, kad JAE dempingo skirtumas taip pat yra de minimis, manoma, kad šio importo poveikio negalima vertinti kartu su importo dempingo kaina iš Irano poveikiu. Todėl suvestinis importo poveikio vertinimas nėra atliekamas.
2.2. Nagrinėjamojo importo apimtis
(45)
2006 m. pradėta į ES importuoti dempingo kaina gana nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį, tačiau iki TL kiekis palaipsniui didėjo ir per TL kiekis sudarė 55 500 t. Tiksliau, 2007 m. iš Irano importuotas kiekis, palyginti su 2006 m. importuotu kiekiu, buvo dvigubai didesnis. 2008 m., palyginti su 2007 m., importas padidėjo daugiau nei 100 procentinių punktų, o nuo 2008 m. iki TL - dar apytiksliai 130 procentinių punktų.
1 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Importo dempingo kaina iš Irano apimtis (tonomis)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeksas (2006. = 100)
100
227
341
472
Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Šaltinis Eurostatas
2.3. Nagrinėjamojo importo rinkos dalis
(46)
Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis 2006 m. buvo 0,4 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai padidėjo 1,5 procentinio punkto. Tiksliau, 2006-2007 m. ji padidėjo 0,5 procentinio punkto, 2007-2008 m. - dar 0,5 procentinio punkto ir nuo 2008 m. iki TL - 0,5 procentinio punkto. Per TL importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis buvo 1,9 %.
2.4. Kainos
i) Kainų raida
(47)
Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL). Tiksliau, 2007 m. vidutinė kaina nepakito, 2008 m. - sumažėjo 2 procentiniais punktais, o per TL - dar 9 procentiniais punktais.
2 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Importo iš Irano kaina (EUR/t)
1 033
1 034
1 008
920
Indeksas
100
100
98
89
Šaltinis Eurostatas
ii) Priverstinis kainų mažinimas
(48)
Po pirminio faktų atskleidimo Irano eksportuotojas nurodė, kad nustatytas per didelis jo žalos skirtumas, nes dėl neteisingai apskaičiuotos prekybos lygio koregavimo sumos nustatyta per maža svertinė vidutinė vieneto pardavimo kaina. Tačiau nebuvo pasiūlyta alternatyvi kiekybinė prekybos lygio koregavimo išraiška. Iš tikrųjų, atliekant preliminarius skaičiavimus prekybos lygis nustatytas remiantis fiksuota suma už toną - tai komisiniai, kuriuos ima bendradarbiaujantis importuotojas ir kurie sudaro apie 1 % vidutinės CIF kainos. Apie šį koregavimą jokios kitos informacijos nėra, todėl argumentas atmetamas.Ta pati šalis taip pat teigė, kad nustatyta per maža (2 % dydžio) išlaidų po importo suma. Atsižvelgiant į tai, primenama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nei vienas importuotojas ir nebuvo įmanoma patikrinti faktinių išlaidų po importo. Todėl neturint kitos informacijos buvo taikomas kitų tyrimų metu naudotas dydis.
(49)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta galutinė išvada, kad dėl Sąjungoje parduodamų Irano kilmės produktų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 3,2 %.
3. Sąjungos pramonės padėtis
(50)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalos nepadaryta, nes atranka buvo tariamai neteisinga, todėl išvados negalėjo būti taikomos visai Sąjungos pramonei. Pavyzdžiui, teigta, kad jei viena bendrovė (kuri nebuvo atrinkta) buvo nurodžiusi, kad ji naudojo daugiau nei 100 % savo pajėgumų, iš to galėtų būti akivaizdžiai matoma, kad žala nebuvo daroma. Pažymima, kad nurodyta informacija - šios bendrovės vertybinių popierių biržos priežiūros institucijai pateiktos informacijos dalis, kuri nebuvo patikrinta. Ši informacija neatitinka turimos informacijos. Be to, tik vieno ES gamintojo gamybos pajėgumų panaudojimas jokiomis aplinkybėmis negali pakeisti su visais kitais žalos rodikliais susijusių išvadų dėl žalos atrinktiems ES gamintojams ir kitiems ES gamintojams.
(51)
Kadangi nėra jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 63-82 konstatuojamosios dalys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(52)
Kadangi nėra jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 83-85 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl žalos.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Importo dempingo kaina poveikis
(53)
Apytiksliai penkis kartus didesnė importo iš Irano dempingo kaina apimtis nuo 2006 m. iki TL ir 1,5 procentinio punkto didesnė tokiam importui tenkanti Sąjungos rinkos dalis, taip pat nustatytas priverstinis kainų mažinimas (3,2 % per TL) iš esmės sutapo su Sąjungos pramonės ekonominės padėties blogėjimu. Todėl galima daryti išvadą, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.
(54)
Būtina pabrėžti, kad tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą buvo nustatyta, kad dėl viso subsidijuoto importo iš Pakistano, JAE ir Irano Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala.
(55)
Kita vertus, atsižvelgiant į didelės apimties importą mažomis kainomis iš Korėjos ir Pakistano, kaip nurodyta laikinojo reglamento 94 ir 96 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama, kad dėl šio importo tam tikru mastu nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.
(56)
Be to, atlikus šį tyrimą nustatyta, kad dėl didelės apimties importo iš JAE (apytiksliai 150 000 t) Sąjungos pramonės kainos taip pat buvo priverstinai mažinamos.
(57)
Taip pat, 2006-2007 m. importui iš Irano tenkanti rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %, o per TL rinkos dalis tik artėjo prie 2 % (tai atitinka 55 000 t).
(58)
Taip pat būtina pažymėti, kad buvo nustatyta, kad su Irano gamintoju susijęs priverstinis kainų mažinimas, palyginti su importo iš JAE nedempingo kaina poveikiu, buvo mažesnis.
2. Išvada dėl priežastinio ryšio
(59)
Apibendrinant, nors atlikus minėtą tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina buvo daromas tam tikras neigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, tačiau vertinant atskirai šio poveikio dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. TYRIMO BAIGIMAS
(60)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Pakistano ir JAE importuojamas nagrinėjamasis produktas nebuvo parduodamas dempingo kaina. Todėl tyrimas dėl Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų baigiamas nenustatant priemonių.
(61)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas buvo importuojamas iš Irano dempingo kaina ir dėl to tam tikru mastu Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.
(62)
Tačiau, kaip nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad neigiamo importo iš Irano poveikio Sąjungos pramonės padėčiai dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu.
(63)
Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta ir dėl to, kad nėra materialinės importo iš Irano dempingo kaina daromos žalos, daroma išvada, kad tyrimas turėtų būti baigiamas nenustatant priemonių taip pat atsižvelgiant į Iraną.
(64)
Garantijomis užtikrintų Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 nustatytų laikinųjų antidempingo muitų sumos neturėtų būti renkamos,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, baigiamas.
2 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 472/2010 panaikinamas. Garantijomis užtikrintų Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatytų laikinųjų antidempingo muitų sumos nerenkamos.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 28 d.