РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. gegužės 23 d.
kuriuo nutraukiamas antisubsidijų tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių
(2012/278/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 14 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Laikinosios priemonės
(1)
Europos Komisija (toliau - Komisija) Reglamentu (ES) Nr. 115/2012 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) tam tikroms importuojamoms Indijos (toliau - Indija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2011 m. gegužės 13 d. (3) gavus 2011 m. kovo 31 d. Europos pramoninių tvirtinimo detalių instituto (EIFI) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu pateiktą skundą.
(3)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 21 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.-2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.2. Tolesnė procedūra
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus laikinosios išvados buvo atitinkamai pakeistos.
(6)
Vėliau visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta nutraukti antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių ir nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų (toliau - galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(7)
Po galutinio atskleidimo viena šalis pakartojo savo pastabas dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžties, pateiktos laikinojo reglamento 22 ir 23 konstatuojamosiose dalyse, teigdama, kad tam tikrų rūšių produktai turėtų būti neįtraukti į tiriamojo produkto apibrėžtąją sritį.
(8)
Tačiau atlikus tyrimą patvirtinta, kad skirtingų rūšių produktams taikoma nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, jie pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir turį tą pačią galutinio naudojimo paskirtį, todėl jie priskiriami tai pačiai produktų kategorijai. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(9)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 22 ir 23 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. Įžanga
(10)
Laikinojo reglamento 24 konstatuojamojoje dalyje padaryta nuoroda į toliau nurodytas schemas, pagal kurias tariamai suteikiamos subsidijos:
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);
b)
Išankstinių leidimų schema (ILS);
c)
Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS);
d)
Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS);
e)
Tikslinių produktų schema (TPS);
f)
Eksporto kreditų schema (EKS);
g)
atleidimas nuo elektros mokesčio.
(11)
Sąjungos pramonei kilo abejonių, ar Komisija atsižvelgė į kai kurias subsidijavimo schemas, ir todėl nusprendė, kad, kaip nustatyta, Indijos gamintojų gautos subsidijos buvo nepakankamai įvertintos.
(12)
Atsakant į šį klausimą, pažymėtina, kad skunde buvo nurodyta daug nacionalinių ir vietos subsidijų schemų, kurios buvo įtrauktos į eksportuojantiems Indijos gamintojams pateiktą klausimyną ir kurias Komisija išnagrinėjo. Tačiau buvo nustatyta, kad atrinkti tirtieji eksportuojantys gamintojai gavo subsidijas tik pagal pirmiau 10 konstatuojamojoje dalyje išvardytas schemas.
(13)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 24-27 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(14)
Pastabų dėl su TPS ir atleidimu nuo elektros mokesčio susijusių išvadų negauta. Dėl MSLS, ILS, GPESS ir EKS, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė išsamias pastabas. Dauguma šių pastabų yra susijusios su subsidijų sumų apskaičiavimu ir remiantis kai kuriomis pastabomis minėtas apskaičiavimas buvo šiek tiek pakoreguotas. Tačiau tokios pastabos neturėjo poveikio bendrosioms išvadoms dėl šių schemų, todėl šios išvados patvirtinamos. Pastabų taip pat gauta dėl EOĮS. Atsižvelgiant į šių pastabų dėl EOĮS poveikį, kaip apibendrinta 13-19 konstatuojamosiose dalyse, nebūtina iš naujo išsamiai vertinti kitų dėl pirmiau minėtų keturių schemų pateiktų pastabų.
3.2. Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)
3.2.1. Bendrosios nuostatos
(15)
Primintina, kad, kaip nurodyta ir laikinojo reglamento 3.5 skirsnyje, pagrindinis į eksportą orientuotų įmonių (EOĮ) įsipareigojimas, nustatytas Užsienio prekybos politikoje 2009-2014 m., yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų produktų bendrą vertę. Iš esmės, visos bendrovės, kurios įsipareigoja eksportuoti visas pagamintas prekes ar teikiamas paslaugas, gali būti steigiamos pagal EOĮS. Kita vertus, į eksportą orientuotos įmonės statusą turinčios bendrovės turi teisę gauti įvairių nuolaidų, išvardytų laikinojo reglamento 71 konstatuojamojoje dalyje. Šios nuolaidos - Indijos Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, ir yra lengvata, kuria naudojasi EOĮ. Pagal teisės aktus šios nuolaidos priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą.
(16)
Laikinajame reglamente nurodyta, kad EOĮS negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų griežtų taisyklių. Iš tikrųjų, nebuvo nustatyta, kad Indijos Vyriausybė taiko tikrinimo sistemą arba tvarką, kuri padėtų patvirtinti, ar netaikant muito ir (arba) pardavimo mokesčio įgytos žaliavos buvo panaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (žr. pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą arba pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktą). Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą.
(17)
Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą. Po pirminio faktų atskleidimo nebuvo pateikta pagrįstų pastabų dėl pirmiau aprašyto EOĮS pobūdžio, ypač dėl veiksmingos tikrinimo sistemos nebuvimo ir schemos kompensuotinumo. Todėl laikinojo reglamento 78-81 konstatuojamosiose dalyse apibendrintos išvados dėl EOĮS patvirtinamos.
3.2.2. Viraj Profiles Limited pateikta informacija
(18)
Vienintelė atrinkta šalis, turinti EOĮ statusą, buvo Viraj Profiles Limited (toliau - Viraj). Šiam gamintojui pradiniame etape nustatyta EOĮ subsidijų norma buvo 2,73 % visos 3,2 % subsidijų normos. Viraj eksportas sudarė 87 % Indijos eksporto į Sąjungą apimties.
(19)
Kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje, Viraj pateikė išsamias pastabas dėl šios schemos. Susijęs eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal šią schemą apskaičiuota subsidija neatitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies, pagal kurią kompensuotino muito suma neviršija kompensuotinų subsidijų, kurias faktiškai gavo bendrovė, sumos. Bendrovė tvirtino, kad todėl jai taikoma bendra subsidijos norma turėtų būti mažesnė nei 2 %, t. y. de minimis. Bendrovė pateikė išsamius apskaitos duomenis savo teiginiui pagrįsti.
(20)
Todėl šis teiginys buvo tinkamai nagrinėjamas. Viraj pateiktus išsamius apskaitos duomenis galima susieti su apskaitos duomenimis, patikrintais atliekant tikrinamąjį vizitą, ir šie duomenys rodo, kad iš tikrųjų tiriamuoju laikotarpiu bendrovės gauta kompensuotina lengvata buvo pervertinta. Todėl Viraj taikomas kompensacinis muitas buvo atitinkamai perskaičiuotas.
(21)
Taigi perskaičiavus buvo galutinai nustatyta 0,44 % Viraj taikoma EOĮS subsidijų norma. Įskaitant subsidijos normas, nustatytas pagal GPESS (perskaičiuota norma yra 0,05 %), EKS (perskaičiuota norma yra 0,12 %) ir atleidimą nuo elektros mokesčių (0,09 %), bendrovei Viraj galiausiai nustatyta bendra subsidijų norma buvo 0,7 %, t. y. žemiau de minimis ribos.
3.2.3. Sąjungos pramonės pastabos dėl galutinio atskleidimo
(22)
Po galutinio atskleidimo Sąjungos pramonė pateikė pastabas, teigdama, kad su Viraj skirtomis EOĮS išmokomis susijęs perskaičiavimas yra nepagrįstas ir netikslus. Ji tvirtino, kad Komisijos tyrimas yra neišsamus, nenuosekliai atliktas atsižvelgiant į praktiką, kurią institucijos dažnai taiko kompensuodamos šią schemą, ir kad atliekant tyrimą nebuvo atsižvelgta į kitus galimus scenarijus, pagal kuriuos Viraj galėjo netinkamai perleisti importuotus produktus, kuriems netaikomas muitas. Be to, Sąjungos pramonė teigė, kad, Viraj vėlai pateikus nekonfidencialias pastabas dėl pirminio faktų atskleidimo, buvo labai pažeista Sąjungos pramonės teisė į gynybą.
(23)
Dėl Viraj subsidijų skirtumo perskaičiavimo reikėtų patikslinti, kad šis eksportuojantis gamintojas įrodė, kad nustatytas laikinasis kompensacinis muitas viršijo faktiškai gautų kompensuotinų subsidijų sumą. Iš tikrųjų bendrovė įrodė, kad muitas, kurio nebereikės mokėti, pirmiau buvo pervertintas ir todėl atliekant galutinį skaičiavimą tai reikėjo ištaisyti. Būtų prieštaraujama pagrindinio reglamento 3 straipsnio nuostatoms kompensuojant tam tikrą finansinę paramą, kuri akivaizdžiai ir be abejonės negali būti laikoma lengvata, kuria naudojasi Viraj. Tačiau vis dar manoma, kad, kalbant apie tam tikrus sandorius, pagal šią schemą nagrinėjamajai bendrovei buvo suteiktos konkrečios subsidijos, kurios turėtų būti kompensuojamos. Todėl šis požiūris visiškai atitinka praktiką, kurią anksčiau institucijos taikė kompensuodamos šią schemą. Todėl EOĮS subsidijos skirtumo peržiūra visiškai atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 punktą.
(24)
Kalbant apie tariamai pažeistą Sąjungos pramonės teisę į gynybą, pažymėtina, kad Viraj pastabos dėl EOĮS subsidijos apskaičiavimo buvo įtrauktos į du viešus dokumentus, pateiktus prieš nustatant laikinąsias priemones, taip pat į du vėliau pateiktus dokumentus. Pirmasis ir pagrindinis dokumentas šiuo atžvilgiu, dėl kurio Komisija ėmė išsamiai nagrinėti šį klausimą ir galiausiai persvarstyti savo poziciją, buvo pateiktas 2011 m. gruodžio mėn., ir nuoroda į jį jau buvo padaryta laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje. Visi pirmiau minėti dokumentai buvo nedelsiant įtraukti į bylą suinteresuotosioms šalims susipažinti. Viraj pastabose dėl pirminio faktų atskleidimo buvo tik apibendrinama jau ankstesniuose dokumentuose išreikšta pozicija. Nors Viraj savo pastabų dėl pirminio faktų atskleidimo viešąją versiją iš tiesų pateikė vėlesniame etape, ją Komisija nedelsdama persiuntė Sąjungos pramonei, kuriai buvo suteiktas papildomas laikotarpis pastaboms pateikti.
(25)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės teiginiai turėjo būti atmesti.
3.2.4. Kiti subsidijų klausimai
(26)
Pastabų gauta ir dėl bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomo subsidijų skirtumo apskaičiavimo ir visoms kitoms bendrovėms taikomo subsidijų skirtumo apskaičiavimo. Be to, vienintelis eksportuojantis gamintojas, prašęs individualaus nagrinėjimo, reikalavo, kad į jo prašymą būtų atsižvelgta. Tačiau atsižvelgiant į toliau išdėstytas išvadas dėl priežastinio ryšio, galutinės pozicijos šiais klausimais priimti nebūtina.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
(27)
Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamybos ir Sąjungos pramonės negauta, laikinojo reglamento 120-123 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5. ŽALA
5.1. Pirminės pastabos ir Sąjungos suvartojimas
(28)
Kadangi jokių pastabų dėl pirminių pastabų ir Sąjungos suvartojimo negauta, laikinojo reglamento 124-130 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.2. Importas iš nagrinėjamosios šalies
(29)
Viena šalis tvirtino, kad preliminari importo iš Indijos kainų raidos ir priverstinio kainų mažinimo analizė, pagrįsta vidutinėmis kainomis, yra netiksli, nes tariamai joje neatsižvelgta į nagrinėjamuoju laikotarpiu kas metus kitusią produkto asortimento įvairovę.
(30)
Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad duomenų apie kiekvienos rūšies produkto kainas turima tik tiriamuoju laikotarpiu, kuriam eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų buvo paprašyta atsakant į klausimyną pateikti išsamų sandorių sąrašą. Todėl neturint duomenų apie kiekvienos rūšies produktą kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais, tinkamą importo kainų raidos analizę galima atlikti remiantis tik vidutinėmis kainomis. Taip pat pažymėtina, kad susijusi šalis nepateikė jokių įrodymų, kodėl importo kainų raidos analizė yra klaidinga. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(31)
Dėl priverstinio kainų mažinimo, primenama, kad kaip nurodyta laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Indijos importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.
(32)
Be to, kaip nurodyta laikinojo reglamento 135 konstatuojamoje dalyje, lygintos to paties prekybos lygmens sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos. Todėl šios šalies teiginys dėl priverstinio kainų mažinimo buvo atmestas.
(33)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl importo iš nagrinėjamosios šalies negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 131-135 konstatuojamosios dalys.
5.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.3.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(34)
Viena šalis teigė, kad laikinajame reglamente atlikta Sąjungos pramonės gamybos sumažėjimo analizė yra netiksli, nes, jos nuomone, gamybos apimties sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į nepanaudotus Sąjungos pramonės gamybos pajėgumus, kurių tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat buvo mažėjanti.
(35)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad gamybos mažėjimas sutapo su pardavimo mažėjimu ir atsargų didėjimu. Dėl tokios padėties kai kurie Sąjungos gamintojai turėjo uždaryti kai kurias savo gamybos linijas; dėl to sumažėjo pajėgumų panaudojimas. Todėl šios šalies teiginys buvo atmestas.
(36)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo negauta, laikinojo reglamento 137 ir138 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(37)
Kadangi pastabų dėl Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raidos negauta, laikinojo reglamento 139 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.3.3. Augimas
(38)
Kadangi pastabų dėl augimo negauta, laikinojo reglamento 140 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.3.4. Užimtumas
(39)
Kadangi pastabų dėl užimtumo negauta, laikinojo reglamento 141 ir 142 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.5. Vidutinės Sąjungos vieneto kainos
(40)
Kadangi pastabų dėl vidutinių Sąjungos vieneto kainų negauta, laikinojo reglamento 143 ir 144 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.6. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(41)
Kadangi pastabų dėl pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą negauta, laikinojo reglamento 145-148 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.7. Atsargos
(42)
Viena šalis prašė Komisijos vietoj indeksuotų rodiklių pateikti faktinius rodiklius, susijusius su atsargų kiekiais nagrinėjamuoju laikotarpiu, tvirtindama, kad taikant indeksavimą negalima pateikti pagrįstų pastabų ar įvertinti atsargų kiekį kaip Sąjungos pramonės pardavimo procentinę dalį.
(43)
Siekiant išsaugoti konfidencialumą, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje, tam tikri mikro rodikliai, įskaitant atsargų, turėjo būti indeksuoti. Bet kuriuo atveju remiantis laikinojo reglamento 10 lentelėje pateiktu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų indeksavimu galima aiškiai suprasti atsargų raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl šis teiginys atmestas.
(44)
Kadangi kitų pastabų dėl atsargų negauta, laikinojo reglamento 149 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.3.8. Subsidijų skirtumo dydis
(45)
Primenama, kad buvo nustatyta, jog didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudaro 87 % Indijos eksporto į Sąjungą per TL nebuvo subsidijuojamas. Todėl subsidijuotas importas sudarė 13 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties. Atsižvelgiant į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti nereikšmingu.
5.3.9. Išvada dėl žalos
(46)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Todėl laikinojo reglamento 151-153 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje, patvirtinama.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(47)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalis nagrinėta, ar dėl subsidijuoto Indijos kilmės importo Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.
(48)
Kaip paaiškinta 18-21 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad šio konkretaus didžiausio eksportuojančio Indijos gamintojo, kurio eksportas sudarė 87 % viso Indijos eksporto į Sąjungą per TL, subsidijų skirtumas buvo de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje, todėl atliekant šį tyrimą jis laikomas nesubsidijuotu. Todėl tik 13 % į Sąjungą per TL eksportuojamo Indijos nagrinėjamojo produkto kiekio buvo subsidijuota. Šio subsidijuoto importo rinkos dalis TL sudarė 2 %.
6.2. Subsidijuoto importo poveikis
(49)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 %, o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo atitinkamai 14 % ir 21 %.
(50)
Dėl kainų nustatyta, kad dėl vidutinių subsidijuoto importo kainų buvo priverstinai mažinamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Tačiau jos buvo apytiksliai 12 % didesnės nei nesubsidijuotos Indijos bendrovės kainos.
(51)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad jei dėl ribotos subsidijuoto importo iš Indijos kainomis, kurios buvo didesnės nei nesubsidijuoto importo, apimties pablogėjo žalinga Sąjungos pramonės padėtis, toks poveikis buvo labai ribotas.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Nesubsidijuotas importas iš Indijos
(52)
Bendra importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo - 65 %, todėl importo iš šios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 12,1 % iki 18,3 %. Vis dėlto, kaip paaiškinta anksčiau, nesubsidijuotas importas sudarė 87 % bendros eksporto iš Indijos per TL apimties ir TL jam teko 15 % rinkos dalies, palyginti su 2 % rinkos dalimi, tuo pačiu laikotarpiu tekusia subsidijuotam importui iš Indijos.
(53)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 % ir visą laiką buvo mažesnės nei importo iš kitų pasaulio šalių kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau reikėtų paminėti, kad, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos labiau dėl vidutinių nesubsidijuoto importo kainų nei dėl subsidijuoto importo kainų.
6.3.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(54)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl kitų trečiųjų šalių negauta, laikinojo reglamento 161-165 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
6.3.3. Ekonomikos krizė
(55)
Kadangi jokių pastabų dėl ekonomikos krizės poveikio Sąjungos pramonės patirtai žalai negauta, laikinojo reglamento 166-169 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
6.3.4. Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodikliai
(56)
Kadangi pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklių negauta, laikinojo reglamento 170 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(57)
Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo Indijos kilmės importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje.
(58)
Tačiau, nustačius, kad didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudarė 87 % eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL, nebuvo subsidijuojamas, laikoma, kad nebuvo galima galutinai nustatyti priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo, kuris sudarė tik 13 % viso iš Indijos eksportuojamo produkto kiekio, ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Iš tiesų, atsižvelgiant į ribotą subsidijuoto Indijos eksporto apimtį, labai mažą jam tenkančią rinkos dalį (2 %) ir tai, kad tokio eksporto kainos buvo vidutiniškai 12 % didesnės nei nesubsidijuoto importo, negalima teigti, kad subsidijuotas eksportas iš Indijos galėtų daryti žalą Sąjungos pramonei.
(59)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant nesubsidijuotą importą, importą iš kitų trečiųjų šalių, ekonomikos krizę ir atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei žala veikiausiai padaryta dėl nesubsidijuoto importo iš Indijos, kuris sudarė 87 % viso eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL ir buvo vykdytas daug mažesnėmis kainomis nei subsidijuotas importas.
7. ANTISUBSIDIJŲ TYRIMO NUTRAUKIMAS
(60)
Nenustačius reikšmingo priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, laikoma, kad kompensacinės priemonės nebūtinos ir todėl pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 2 dalį šis antisubsidijų tyrimas turėtų būti nutrauktas.
(61)
Apie tai pranešta skundo pateikėjui ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims, joms taip pat suteikta galimybė teikti pastabas. Pateiktos pastabos nepakeitė išvados, kad šis antisubsidijų tyrimas turėtų būti nutrauktas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antisubsidijų tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, nutraukiamas.
2 straipsnis
Pagal Reglamentą (ES) Nr. 115/2012 garantijomis užtikrintos laikinųjų kompensacinių muitų sumos, nustatytos tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, nerenkamos.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 23 d.