РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 803/2011 НА СЪВЕТА
от 4 август 2011 година
за отмяна на изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия и за прекратяване на свързаната с този внос процедура след прегледа, проведен в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
През май 2005 г., след комбиниран междинен и краен преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките („комбинирания преглед“), с Регламент (ЕО) № 713/2005 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажба на дребно („разглеждания продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 17,3 и 32 %. Първоначалните мерки са били наложени с Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета (3).
(2)
След частичен междинен преглед, с Регламент (ЕО) № 1176/2008 (4) Съветът измени ставката на изравнителното мито по отношение на един износител от Индия.
1.2. Искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на окончателните действащи мерки в Комисията постъпи искане за започването на преглед в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с оглед изтичането на срока на прилагане на Регламент (ЕО) № 713/2005, от страна на двама производители от Съюза: DSM и Sandoz („заявителите“), които представляват съществен дял - в конкретния случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои антибиотици с широк спектър на действие.
(4)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би доведело до продължаване или повтаряне на субсидирането и на вредата, причинена на индустрията на Съюза.
(5)
Преди започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила искане за преглед, надлежно подкрепено от необходимите документи. Правителството на Индия бе поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. Правителството на Индия отговори с твърде голямо закъснение на тази покана, поради което не бяха проведени такива консултации.
1.3. Започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 12 май 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известие за започване на преразглеждането“), започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 18 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период
(7)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Засегнати от разследването страни
(8)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, доставчиците нагоре по веригата, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и правителството на Индия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(10)
Предвид видимо големия брой производители износители на разглеждания продукт в Индия, поименно изброени в искането, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 27 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да направи извадка, в съответствие с член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането. Само трима производители износители се отзоваха. Поради това не бе подбрана извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от трима производители от Съюза, трима производители износители и от правителството на Индия. Нито един от останалите производители не отговори на въпросника, нито предостави каквато и да било информация. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителна извадка, а в хода на разследването нито един друг вносител не предостави каквато и да било информация на Комисията, нито заяви своя интерес.
(12)
Един от производителите поиска оценката за състоянието на индустрията на Съюза да включва също така данни, предоставени от друг доказан производител от Съюза. Това искане обаче бе отхвърлено, понеже се оказа, че въпросното дружество не е производител на продукта, предмет на разследването.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени контролни посещения в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Нидерландия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „DSM“,
-
Deretil S.A. (с предишно наименование DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Испания, наричано по-долу „Deretil“, както и
-
Sandoz GmbH, Kundl (Австрия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „Sandoz“;
б)
производители износители в Индия:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, както и
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
в)
правителство на Индия („ПИ“)
-
Министерство на търговията, New Delhi
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият, който е предмет и на Регламент (ЕО) № 713/2005, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в някаква форма или опаковка за продажба на дребно, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и са с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(15)
Разследването потвърди, че както и при предходното разследване в рамките на прегледа разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар на Индия, а също и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи употреби, поради което се считат за подобни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
3.1. Въведение
(16)
Както бе споменато в съображение 11, трима производители износители се отзоваха и попълниха въпросника. Само двама обаче от тези трима производители износители декларираха извършени от тях продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП.
(17)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разгледани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
Режими с национален обхват:
а)
режим на предварителни разрешения (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
в)
режим за насърчаване на експорта на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
г)
режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
д)
разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“);
е)
експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOUS“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZS“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“);
ж)
режим на експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“), както и
з)
режим на освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“).
Регионални режими:
и)
Пенджабски режим на промишлено стимулиране; както и
й)
Гуджаратски режим на промишлено стимулиране.
(18)
Изброените по-горе от а) до е) режими се основават на Закона от 1992 г. за (развитие и регулиране на) външната търговия (№ 22 от 1992 г.), който е в сила от 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката в областта на износа и вноса. Те са обобщени в документите, посветени на „Външнотърговската политика“ („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са ВТП документите, които са от значение за РПП в конкретния случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ е влязъл в сила през август 2009 г. В допълнение правителството на Индия определя също така процедурите, уреждащи ВТП 04-09 и ВТП 04-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(19)
Режимът по буква ж) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., които позволяват на Reserve Bank of India (RBI) да дава указания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(20)
Режимът по буква з) се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година със Закона за финансите.
(21)
Режимът по буква и) се осъществява под административното ръководство на правителството на Пенджаб и се основава на Кодекса на правителството на Пенджаб за промишлената политика и стимулирането ѝ.
(22)
Режимът по буква й) се осъществява под административното ръководство на правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.2. Режим на предварителни разрешения („AAS“)
а) Правна основа
(23)
Подробно описание на режима се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в параграфи 4.1-4.30А от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(24)
AAS се състои от шест подрежима, описани по-подробно в съображение 25. Тези подрежими се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители, имат право да участват в подрежим AAS за физически износ и в подрежим AAS за годишни потребности. Производителите износители, извършващи доставки за крайния износител, имат право да участват в подрежим AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, упоменати в параграф 8.2 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, като например доставчиците на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“), имат право да участват в подрежим AAS за планиран износ. И накрая междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на свързаните с „планирания износ“ ползи от подрежимите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“, Advance Release Order) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(25)
Предварителни разрешения могат да бъдат издавани за:
i)
физически износ: това е основният подрежим. Той позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Допустимият внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, се посочват в предварителното разрешение;
ii)
годишни потребности: това предварително разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). Притежателят на такова предварително разрешение може, до определен стойностен праг, определен на базата на предходната му експортна дейност, да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, които попадат в съответната продуктова група. Той може да изнася всеки краен продукт, включен в продуктовата група, при производството на който е била използвана подобна безмитно внесена суровина;
iii)
междинни доставки: този подрежим обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение по подрежим AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv)
планиран износ: този подрежим позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставяните стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки се разглеждат като планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за ЕОЕ или за дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ);
v)
предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо чрез пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в точка 8.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци/мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi)
насрещен вътрешен акредитив: този подрежим отново обхваща местните доставки на притежател на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обезсили предварителното разрешение за пряк внос само що се отнася до стойността и обема на суровините, които са осигурени чрез местни доставки, вместо от внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВП 04-09 и ПВП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
По време на РПП единият от двамата оказали съдействие износители е получил отстъпки по режима AAS. Използваният от това дружество подрежим е и) физически износ Поради това не е необходимо да се определя дали останалите неизползвани подрежими подлежат на изравнителни мерки.
(27)
Внесените суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на предварителното разрешение. След приключването на комбинирания преглед този срок е удължен на 36 месеца (24 месеца с две удължавания по шест месеца).
(28)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешение е правно задължен да води за всяко предварително разрешение регистър на действителното потребление („верен и точен отчет“) на безмитно внесени стоки/стоки от вътрешния пазар в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14). Посоченият регистър трябва да бъде проверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните документи са проверени и че предоставената съгласно допълнение 23 информация е вярна и точна във всяко едно отношение.
(29)
Що се отнася до използването на AAS за физически износ по време на РПП, както допустимият внос, така и задължението за износ са фиксирани по обем и стойност от ПИ и са отбелязани в предварителното разрешение. Освен това по време на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху предварителното разрешение. Обемът на вноса, който се разрешава по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между вложените суровини и крайните продукти („SION“, standard input-output norms). Такива SION съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт, и се публикуват от ПИ. След приключването на комбинирания преглед SION бяха занижавани на два пъти, като по време на РПП, по отношение на основните вложени суровини и в зависимост от продукта и маршрута, те бяха с 2,3 до 16,1 % по-ниски, отколкото по време на комбинирания преглед.
(30)
Независимо от това понижаване на SION бе установено, че за един от разглежданите видове продукти действителното потребление продължава да е под SION. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, дружеството не е водело посочения в съображение 28 („допълнение 23“) регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен експерт-счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване дружеството се е възползвало от предимствата, които предоставят режимът AAS. Нещо повече, предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(31)
ПИ и един производител износител представиха коментари по AAS.
(32)
ПИ твърди, че AAS работи като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители, с въведена система за проверка, която съответства на разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент и чрез която се наблюдава връзката между безмитно внесените суровини и крайните продукти, предназначени за износ. В допълнение ПИ изтъкна, че съгласно разпоредбите на основния регламент на изравнителни мерки може да подлежи само опрощаването или възстановяването на такси при внос, чийто размер превишава размера на тези, с които се облагат внесените суровини, използвани за производството на продуктите, предназначени на износ. Що се отнася до системата за проверка, то наблегна на това, че е въведена адекватна система за проверка. В тази връзка то се позова на определен брой елементи за проверка, с които е разполагало ПИ за извършването на подобна проверка, включително SION, информация за количествата, съдържаща се в документите за вноса и износа, и проверка на възстановяването след осъществяване на вноса и износа. ПИ също така припомня, че режимът предвижда в случай на неизползвани суровини да бъде заплатено пълно мито заедно с лихвите.
(33)
Производителят износител, използвал режима AAS за продажбите си в Съюза, не предостави коментари по обобщените в букви a)-в) констатации по отношение на описанието и прилагането на практика на режима, но оспори определен брой цифрови данни, използвани при изчисляването на размера на субсидията. След като бе направена проверка на изчисленията и не се наложи внасянето на каквито и да било корекции в тях, въпросът бе разяснен на въпросното дружество.
д) Заключение
(34)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. финансово участие от страна на ПИ, което е облагодетелствало разследвания износител.
(35)
Освен това режимът AAS за физически износ несъмнено зависи по закон от извършването на износа и поради това се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Никое дружество не може да се ползва с предимства по този режим, ако не е поело задължение за износ.
(36)
Поради това настоящият преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките потвърди, че използваният в конкретния случай основен подрежим не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на правилата, посочени в приложение I (подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита за заместители) към основния регламент. Макар действително да съществува система или процедура за проверка, която да потвърждава дали и в какви количества суровините са били използвани за производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 към основния регламент), ПИ не я е прилагало ефективно. Самите SION не могат да се смятат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бяха счетени за твърде щедри и бе установено, че ПИ не търси да му бъдат възстановени ползите, които са били получени в повече. Действително от страна на ПИ не е бил осъществен ефективен контрол, който да се основава на надлежно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, въпреки че такава проверка по принцип е задължителна при липса на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, ангажирането на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(37)
Поради това подрежимът АAS за физически износ подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
Поради липсата на допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители ползата, която подлежи на изравнителни мерки, е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини. В този смисъл и по повод на изложеното в съображение 32 искане на ПИ следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки за „прекомерното“ опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него прекомерно опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само ако са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватна процедура за наблюдение, няма да се прилага посоченото по-горе изключение за режимите за възстановяване на мита, а по-скоро обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), отколкото спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, част II и приложение III, част II към основния регламент, тежестта за изчисляване на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на искана система за проверка.
(39)
Размерът на субсидиите за износителя, използвал AAS, бе изчислен въз основа на неполучените вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подрежима за производството на разглеждания продукт по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при подадено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за единствения оказал съдействие производител, който го е използвал, възлиза на 12,3 %.
3.3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“)
а) Правно основание
(41)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(43)
Всеки износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Този размер се определя въз основа на SION (вж. съображение 29) и подлежащите на облагане с мито категории при предполагаемия внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени или не. Размерът на кредитите по DEPBS за разглеждания продукт по време на РПП в рамките на настоящото разследване възлизаше на 8 % за амоксициклин трихидрат и на 7 % за ампицилин трихидрат и цефалексин, т.е. при всички случаи е бил по-висок от този по време на комбинирания преглед.
(44)
За да има право дадено дружество да се ползва от този режим, то трябва да извършва износ. В момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им индийските митнически власти издават товарителница за износ, в която се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за тази сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите власти ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът на DEPBS, който следва да се използва за изчисляването на ползата, е размерът, който се е прилагал по време на изготвянето на експортната декларация. Поради това няма възможност за изменение на размера на ползата със задна дата.
(45)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Внесените по този начин стоки могат да бъдат продавани на местния пазар (като в такъв случай се облагат с данък върху продажбите) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(46)
Заявленията за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS.Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(47)
Установено бе, че един оказал съдействие производител износител е използвал този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(48)
ПИ изтъкна, че „помощта за получателя“ може да бъде измерена, а изравнителните мерки с оглед на субсидията - да бъдат определени, само когато лицензиите по DEPBS се продават на пазара, тъй като те предоставят полза, само ако и когато се продават на пазара. С други думи, кредитите по DEPBS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровина за производството на изнасяните стоки.
д) Заключения по отношение на DEPBS
(49)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като той подобрява неговата ликвидност не само когато лицензът се продава на пазара, както твърдеше ПИ, но също така и когато се използва за плащането на мита върху внасяните стоки.
(50)
Освен това DEPBS зависи в правен аспект от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа аления, буква а) от основния регламент.
(51)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не е въведена система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в процеса на производство на изнасяния продукт или дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва за полза по DEPBS, независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят само да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(52)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В тази връзка бе прието, че ползата се прехвърля на получателя в момента, в който се осъществява сделка за износ по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(53)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по този режим по време на РПП.
(54)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(56)
С оглед на гореизложеното ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалия съдействие производител износител, който го е използвал по време на РПП, възлиза на 6,9 %.
3.4. Режим за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods scheme, „EPCGS“)
а) Правно основание
(57)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(58)
Право да участват в този режим имат производители износители, търговци износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(59)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани, но не по-стари от 10 години) с намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и след заплащане на съответната такса ПИ издава лиценз за EPCGS. Режимът предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на режима EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък.
(60)
Притежателят на лиценз за EPCGS може да се снабдява със средства за производство и от местни доставчици. В такъв случай местният производител на средства за производство може също да се възползва от възможността за безмитен внос на компонентите, необходими за производството на средствата за производство. Като алтернативна възможност местният производител може да поиска да се ползва от предимствата на планирания износ за доставката на средства за производство на притежател на лиценз за EPCGS.
(61)
Беше установено, че и двамата оказали съдействие производители износители са използвали този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(62)
След оповестяването на информацията ПИ оспори прилагането на изравнителни мерки спрямо режима EPCGS. По-специално то изтъкна, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, повече не следва да бъдат третирани като зависещи от извършването на износа. Един производител износител, за който бе установено, че е получавал субсидии по EPCGS, изтъкна, че тези субсидии не е трябвало да бъдат взети под внимание, тъй като е нямало да бъдат използвани за закупуването на средства за производство, използвани за производството на разглеждания продукт.
д) Заключение по отношение на EPCGS
(63)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки водят до намаляване на получаваните от ПИ постъпления от мита, които иначе са дължими. Освен това намаляването на митото облагодетелства износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(64)
Твърдението, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, би следвало вече да не зависят от извършването на износа, трябва да бъде отхвърлено. Действително не се оспорва фактът, че режимът EPCGS зависи по закон от извършването на износа, тъй като EPCGS лицензи не могат да бъдат получени без поемането на ангажимент за износ. Поради това той се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Конкретният момент, когато задължението за износ действително ще бъде изпълнено, е без значение в това отношение. Що се отнася до това, дали средствата за производство се използват за производството на разглеждания продукт в съответствие с глава 5.2 от ВТП 09-14, режимът EPCGS позволява вноса на средства за предварително производство, същинско производство и следпроизводствени дейности (в това число напълно сглобени продукти (complete knock-down „CKD“)/ полусглобени продукти (semi knock-down „SKD“), както и компютърни софтуерни системи). Поради това е очевидно, че от режима EPCGS могат да се възползват дори стоките, неизползвани за производството на разглеждания продукт. Освен това беше установено, че задължението за износ в съответствие с режима EPCGS е било изпълнено, като е използван износът на разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(65)
Режимът EPCGS не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или за схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не са включени в обхвата на допустимите схеми, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като те не се влагат в производството на изнасяните продукти.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(66)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такива средства за производство в разглежданата индустрия. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата през това време. За тази цел за подходящ бе сметнат търговският лихвен процент, прилаган в Индия за заеми в местна валута по време на РПП.
(67)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(68)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалите съдействие производители износители по време на РПП, възлиза на 0,1-0,5 %.
3.5. Режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“)
а) Правно основание
(69)
Подробното описание на FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14, както и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(70)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(71)
При този режим износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността FOB на изнасяните по този режим продукти. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От режима са изключени и някои видове продукти, като диаманти, благородни метали, руди, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(72)
Митническите кредити по режима FMS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за право на кредита. Те могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително средства за производство.
(73)
Удостоверението за право на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след осъществяването на износа или изпращането на стоките. Ако кандидатстващият за кредит представи пред органите копия на всички свързани с износа важни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при отпускането на митническите кредити.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(74)
След оповестяването на информацията ПИ изтъкна, че докато удостоверението за право на кредита не бъде продадено на пазара, то няма да предоставя никакви предимства на получателя, поради което няма да подлежи на изравнителни мерки. Беше изтъкнато, че митническите кредити по FMS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровини за производството на изнасяните стоки. Оказалият съдействие производител износител, който се е облагодетелствал от FMS, изтъкна, че в географски аспект режимът е свързан с други държави, поради което не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза.
д) Заключение по отношение на FMS
(75)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът рано или късно ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, независимо от това дали удостоверението за разрешение на кредита се използва за компенсиране на вносни мита, или се продава на пазара, митническият кредит по FMS облагодетелства износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.
(76)
Освен това FMS зависи по закон от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Фактът, че държавите от Съюза не попадат в обхвата на режима FMS, не противоречи нито на практическото осъществяване на режима, нито на начина, по който се използва ползата по FMS, както е посочено в съображения 72-74. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено.
(77)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява въз основа на действително вложените суровини. Не е въведена система или процедура, посредством която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт или дали не е направено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да участва за полза по FMS, независимо дали внася суровини или не. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят просто да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FMS. Освен това даден износител може да използва митническите кредити по FMS, за да внася средства за производство, въпреки че средствата за производство не попадат в обхвата на допустимите схеми за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице по време на РПП, както е осчетоводена с натрупване като приход от оказалия съдействие производител износител, използвал режима, при осъществяване на сделката за износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота на износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(79)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, възлиза на 0,1 %.
3.6. Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“)
(80)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима DFIA по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.7. Експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOU“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZ“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“)
(81)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режимите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не бе необходимо тези режими да бъдат допълнително анализирани в рамките на настоящото разследване.
3.8. Режим за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“)
а) Правно основание
(82)
Режимът е подробно описан в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута & предоставяне на услуги за износителите) на RBI, адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(83)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в този режим.
в) Практическо осъществяване
(84)
В рамките на този режим RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от два подрежима: ECS преди експедиране („пакетен кредит“), който обхваща кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по който се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(85)
В резултат на циркулярното писмо на RBI износителите могат да получават експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити („кешови кредити“), които се определят само от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
д) Заключение по отношение на режима ECS
(86)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярния документ на RBI, споменат в съображение 85, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които се определят само от пазарните условия, като в този случай износителят реализира полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно. Освен това търговските банки няма да са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-изгодни лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута.
(87)
Въпреки че преференциалните кредити по режима ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки се изисква таксуване на публичните сметки, т.e. възстановяване на средства на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а е достатъчно само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, съдържащо се в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват наложените от нея условия, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в циркулярното писмо на RBI, и разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(88)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от единствения оказал съдействие производител износител, използвал този режим. Размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа по време на РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или произведените количества.
(89)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, беше пренебрежимо ниска.
3.9. Режим за освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“)
(90)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима ITES по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.10. Пенджабски режим за промишлено стимулиране
(91)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Пенджабския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.11. Гуджаратски режим за промишлено стимулиране
(92)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Гуджаратския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.12. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(93)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за разследваните производители износители варира между 7,5 и 12,4 %. Тези размери на субсидиране превишават прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(94)
Поради това се счита, че в съответствие с член 18 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.13. Заключения по отношение на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането
(95)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността изтичането на мерките, които са в сила в момента, да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(96)
В това отношение следва да се припомни, че съдействие оказаха само двама известни на разследването производители износители на разглеждания продукт. От предоставената от Индия и Съюза налична статистическа информация делът на тези износители от общите продажби в Съюза на индийските производители износители на разглеждания продукт не може да бъде установен. При все това тези статистически данни подсказват, че съществуват и други производители, които е възможно да продават разглеждания продукт в Съюза.
(97)
Беше установено, че по време на РПП оказалите съдействие производители износители са продължили да се облагодетелстват от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийското правителство. Анализираните по-горе режими на субсидиране предоставят нееднократни ползи и няма никакви признаци тези програми да приключат или да бъдат променени в близко бъдеще или оказалите съдействие производители износители да престанат да получават ползи от тези режими.
(98)
Няма налична информация за това, че другите производители износители няма да продължат да получават ползи от режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Поради това се прави заключението, че субсидирането в национален мащаб е продължило.
(99)
С оглед на изложените по-горе констатации, бе направено заключението, че субсидирането е продължило по време на РПП и вероятно ще продължи и в бъдеще.
4. ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(100)
По време на периода на разследване в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от следните производители от Съюза: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA и Antibioticos S.A. Заявителите подадоха искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на антисубсидийните мерки, които в момента са в сила. Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването в рамките на преразглеждането, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза. На тази основа по приблизителна оценка общото производство на Съюза по време на РПП е възлизало на 7 093 тона.
(101)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и са „индустрията на Съюза“. Тъй като сходният продукт, произвеждан от тримата производители от Съюза, които отговориха на въпросника по време на РПП, представляваше до 95 % от общото производство в Съюза на сходния продукт, данните на тези производители се считат за представителни за цялата индустрия на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Предварителна бележка
(102)
За целите на анализа на обема на вноса и динамиката на цените бяха използвани статистическите данни за вноса на Евростат, отнасящи се до кодове по ТАРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030 за 2007 и 2008 г. и кодове по ТАРИК 2941100010 и 2941900030 за 2009 и последващите години, приложими по време на разглеждания период.
(103)
Предвид малкия брой производители от Съюза и факта, че един производител от Съюза е произвеждал сходния продукт по договор за ишлеме с друг производител, информацията за индустрията на Съюза е посочена, когато е необходимо, само под формата на индекси или диапазони, за да се запази поверителността на данните.
5.2. Потребление на пазара на Съюза
(104)
Сходният продукт се продава от индустрията на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля към свързани дружества за по-нататъшна преработка надолу по веригата.
(105)
Счетено бе, че продажбите на несвързани субекти оформят „свободния пазар“. Продажбите/прехвърлянето към свързани субекти бяха счетени за „вътрешна монополизирана употреба“.
(106)
При изчисляването на видимото потребление на Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт Комисията прибави:
-
общия обем на вноса на продукта, предмет на разследването, в Съюза по данни на Евростат,
-
обема на продажбите на сходния продукт в Съюза, произведен от индустрията на Съюза,
-
обема на вътрешната употреба на сходния продукт от индустрията на Съюза,
-
обема по приблизителна оценка на продажбите на сходния продукт в Съюза от други известни производители от Съюза.
(107)
Следва да се отбележи, че с цел да се избегне двойното отчитане на обема на продажбите, продажбите, извършени по договор за ишлеме между двама производители от Съюза, бяха изключени от споменатото по-горе изчисление.
(108)
Въз основа на гореизложеното потреблението в Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт е отбелязало плавен ръст в общ размер от 28 % по време на разглеждания период:
Потребление (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт и сходен продукт
6 601
7 021
7 783
8 423
Индекс
100
106
118
128
5.3. Внос от Индия
5.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
Внос (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
32,6
16,1
1,9
1,4
Индекс
100
49
6
4
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
45,5
3,7
15,5
14,5
Индекс
100
8
34
32
(109)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение е намалял с 96 % през разглеждания период. Значителен спад от 51 процентни пункта се наблюдава през 2008 г., последван от по-нататъшно намаление с 43 процентни пункта през 2009 г. и два процентни пункта по време на РПП.
(110)
Малко по-различна тенденция може да се наблюдава при вноса при режим активно усъвършенстване, който е свободен откъм изравнителни мерки и мита. След първоначален спад на вноса с 92 % между 2007 и 2008 г. вносът бележи увеличение през 2009 г. и остава относително стабилен по време на РПП.
Средна цена на вноса (EUR/t)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
25 863
28 934
34 758
19 200
Индекс
100
112
134
74
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
35 616
37 443
30 894
30 044
Индекс
100
105
87
84
(111)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение бележи увеличение от 34 % между 2007 и 2009 г., последвано от рязък спад по време на РПП, за да достигне ниво с 26 % по-ниско от нивото през 2007 г. Също така цените на вноса при режим активно усъвършенстване следват низходяща тенденция и се понижават с 16 % по време на разглеждания период. Различната динамика на цените при двата режима на внос може да се обясни с различния вид разглеждан продукт, който предимно е бил внасян, а именно цефалексин, който е сравнително по-скъп от другите видове.
Пазарен дял на вноса от Индия
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт, внос за свободно обращение
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Индекс
100
46
5
3
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Индекс
100
8
29
25
(112)
Пазарният дял на вноса от Индия, осъществяван за свободно обращение или при режим активно усъвършенстване, е бил много малък през разглеждания период и бележи понижение и в двата случая.
(113)
Един производител от Съюза посочи, че вносът от Индия, който се основаваше на данни от Евростат, е бил погрешно изчислен, тъй като индийските статистически данни за износа сочат по-високи обеми на износа от предоставените от Евростат. В това отношение следва да се отбележи, че стандартна практика на Комисията е да използва Евростат като база за статистически данни за вноса. Освен това следва да се отбележи, че индийските статистически данни за износа не посочват крайното местоназначение на износа и дали той действително ще влезе в Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3.2. Подбиване на цените
(114)
Предвид изключително ниското количество на вноса от Индия, влязъл на пазара на Съюза за свободно обращение, не беше възможно да се извлече смислен извод за подбиването на цените. Що се отнася до вноса при режим активно усъвършенстване, установеният марж на подбиване на цените беше с отрицателен знак. При все това този внос възлиза на по-малко от десет тона и се отнася само до един вид продукт (цефалексин), който същевременно е на най-скъпия и най-слабо разпространен вид продукт на пазара. Поради това бе направено заключението, че данните за сделките за внос при режим активно усъвършенстване не са представителни, за да се направи смислено изчисляване на подбиването, и не са подходящи за по-нататъшен анализ.
(115)
Един производител от Съюза посочи, че отделен анализ на двата вида внос - а именно за свободно обращение и при режим активно усъвършенстване - не е в съответствие с подхода, възприет при предишната процедура по преразглеждане, а също така противоречи на постоянната практика на Комисията.
(116)
В това отношение следва да се отбележи в съответствие с направеното в съображение 115 заключение, че количествата, внесени при режим активно усъвършенстване или за свободно обращение, не са достатъчни, за да позволят да се извлекат смислени изводи. Като се има предвид ниското ниво на сумарния обем, това заключение важи също така за този обем.
5.4. Внос от други трети държави
Внос с произход от трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (в тонове)
Сингапур
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Индекс
100
93
130
156
Китай
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Индекс
100
128
241
253
Оман
373,4
438,5
301,7
287,9
Индекс
100
117
81
77
Други трети държави
67,8
327,5
74,2
73,2
Индекс
100
483
109
108
ОБЩО
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Индекс
100
114
144
162
(117)
Вносът на продукта, предмет на преразглеждането, от държави, различни от Индия, бележи ръст от 62 % през разглеждания период, съпътстван от увеличение на пазарния дял с повече от 10 процентни пункта - от 37,6 % на 47,7 %, което съвпада с нарастването на потреблението на пазара на Съюза. Сред държавите износителки Сингапур, Китай и Оман са били най-големите доставчици на пазара на Съюза.
Средна цена на вноса на тон (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Сингапур
44 218
36 590
27 007
22 485
Индекс
100
83
61
51
Китай
29 515
26 622
21 224
20 683
Индекс
100
90
72
70
Оман
29 875
27 665
23 440
22 597
Индекс
100
93
78
76
Други трети държави
38 324
35 987
45 628
46 938
Индекс
100
94
119
122
ОБЩО
39 020
32 953
25 193
22 385
Индекс
100
84
65
57
(118)
Средните цени на вноса от трети държави са се понижили значително с 43 % през разглеждания период. Въпреки че цените на основните държави износителки (Сингапур, Китай и Оман) са подбивали цените на Съюза с около 20 % през РПП за всеки отделен продукт, а обемът на вноса може да се разглежда като значителен, този внос на ниски цени явно не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза.
(119)
Един производител от Съюза заяви, че при анализа на динамиката на средните цени на вноса е трябвало да бъдат взети предвид различните видове продукти. В това отношение следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика анализът, inter alia, на динамиката на цените трябва да се прави въз основа на разглеждания продукт, независимо от пазарния дял на всеки вид продукт. Освен това следва да се отбележи, че в конкретния случай не бе направено никакво заключение въз основа на динамиката на цените на вноса от трети държави през разглеждания период. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(120)
Всички производители от Съюза изтъкнаха, че вносът с произход от, inter alia, Китай и Оман е предимно внос на амоксицилин трихидрат за ветеринарна употреба и това е следвало да бъде взето под внимание при анализа на горепосочените цени. В това отношение следва да се отбележи, че продуктът, предмет на преразглеждането, включва антибиотици както за хуманна, така и за ветеринарна употреба. Освен това информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не бе подкрепена с доказателства. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(121)
Един производител от Съюза постави под въпрос основата, върху която са били направени сравнения на цените на амоксицилин трихидрат и ампицилин трихидрат по време на РПП, предвид факта, че в данните на Евростат не се прави разлика между тези два вида продукти. В тази връзка, тъй като бе установено, че цените на индустрията на Съюза за тези два вида продукти са сходни, не беше неразумно да се направи сравнение на съвкупните цени.
(122)
Що се отнася до вноса от Сингапур, всички производители от Съюза изтъкнаха, че той е осъществен на трансферна цена между свързани страни. При тези обстоятелства евентуалното включване на този внос би изопачило средните цени на другите трети държави. Следва да се отбележи, че дори този внос да бъде изключен от сравнението на цените, гореизложеното заключение за маржа на подбиване няма да се промени съществено и констатацията, че вносът на ниски цени не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза, ще остане в сила.
5.5. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(123)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с индустрията на Съюза, бе установено, че за да бъдат смислени, анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обеми на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял и рентабилност. Когато бе възможно и оправдано, тези заключения впоследствие бяха сравнени с данните за монополизирания пазар, за да се получи пълна картина на състоянието на индустрията на Съюза.
(124)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени, само ако се разгледа цялостната дейност. Действително производството (предназначено както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, материално-производствените запаси, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите, растежът и способността за привличане на капитали зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано, или се предлага на свободния пазар.
(125)
Вследствие на коментарите, получени от един производител от Съюза, във връзка с окончателното оповестяване на фактите и съображенията, въз основа на които бе предложено процедурата да бъде прекратена, някои от икономическите показатели в следващите съображения бяха коригирани. Тези промени не бяха от такова естество, че да променят заключението по отношение на състоянието на индустрията на Съюза.
5.5.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет (индекс)
100
100
104
107
Производство (индекс)
100
95
96
98
Използване на капацитета (индекс)
100
95
92
91
(126)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е бил стабилен между 2007 и 2008 г., преди да нарасне с 4 % от 2008 до 2009 г. и с още 3 процентни пункта по време на РПП.
(127)
Обемът на производството обаче не е следвал това увеличение поради непредвидени технически затруднения на един производител от Съюза през 2008 г., когато обемът на производството е спаднал с 5 %, преди да се възстанови постепенно до РПП.
(128)
В резултат на повишаването на производствения капацитет, съчетано с малък спад в производството, степента на използване на капацитета постоянно е спадала през разглеждания период, за да достигне по време на РПП ниво, което е с 9 % по-ниско от нивото през 2007 г.
5.5.2. Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
5.5.2.1.
Продажби на несвързани страни в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
97
93
99
Средна продажна цена (индекс)
100
121
104
104
Пазарен дял (индекс)
100
90
79
78
(129)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни през РПП е малко под нивото от 2007 г., като се е понижил със 7 % през 2009 г., след което се е увеличил с шест процентни пункта по време на РПП.
(130)
Средната продажна цена на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е повишила с 4 % през разглеждания период. Цените първоначално рязко са се повишили - с 21 % през 2008 г., преди да спаднат със 17 процентни пункта през 2009 г. и да останат стабилни през РПП.
(131)
Един производител от Съюза изтъкна, че въздействието на цените на вноса от Индия върху индустрията на Съюза не е било правилно оценено. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че не беше установено подбиване, както е посочено и в съображение 115. Освен това, както е посочено в предходното съображение, цените на индустрията на Съюза са се повишили с 4 % през разглеждания период. При тези обстоятелства се счита, че вносът от Индия не е оказал отрицателно влияние върху състоянието на индустрията на Съюза.
(132)
Намаляването на продажбите на несвързани страни на пазара на Съюза се отрази върху развитието на пазарния дял, който се е понижил с 22 процентни пункта по време на РПП в сравнение с 2007 г.
5.5.2.2.
Монополизиран пазар в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
115
122
128
Средна продажна цена на монополизираните продажби (индекс)
100
100
111
110
Пазарен дял (индекс)
100
109
104
100
(133)
Докато обемът на продажбите от страна на индустрията на Съюза на несвързани страни е намалявал, въпреки нарастващото търсене през разглеждания период, монополизираните продажби са се увеличили с 28 %.
(134)
Пазарният дял на монополизирания пазар на индустрията на Съюза се е увеличил с 9 процентни пункта през 2008 г., преди постепенно да намалее до нивото от 2007 г.
5.5.2.3.
Продажби на несвързани страни, монополизирани продажби и монополизирана употреба
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
107
108
114
Пазарен дял (индекс)
100
100
92
90
(135)
Пазарният дял на индустрията на Съюза като цяло е измерен чрез сумиране на обемите на свободния пазар и на монополизирания пазар в Съюза. Въпреки че този обем се е увеличил през разглеждания период с 14 %, пазарният дял на индустрията на Съюза се е свил с 10 процентни пункта, докато пазарното потребление е нараснало с 28 % през същия период. Това показва, че индустрията на Съюза не се е възползвала от ръста в потреблението.
5.5.3. Материални запаси
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
74
63
46
(136)
Нивото на складовите наличности бележи спад с 54 % от 2007 г. до края на РПП, което се обяснява главно с нарастването на търсенето на монополизирания пазар.
5.5.4. Рентабилност
5.5.4.1.
Рентабилност на свободния пазар
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
447
218
253
(137)
Рентабилността на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни на пазара на Съюза се е подобрила съществено със 153 пункта по време на РПП. Това развитие може да се обясни със средно увеличение на цените с 2 % и намаляване на производствените разходи. В сравнение с маржа на печалбата, постигнат по време на РПП на последното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките, печалбата се е увеличила с над 400 процентни пункта.
(138)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2007 г. равнището на печалбата на индустрията на Съюза е било по-високо от целевия марж на печалбата, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 % („целевата печалба“) през разглеждания период.
(139)
Двама производители от Съюза заявиха, че рентабилността не е била оценена правилно, тъй като печалбата, реализирана от свързани доставчици нагоре по веригата, е била приспадната от разходите им. В тази връзка е постоянна практика да се приспадат печалбите, реализирани от свързани страни, заети с производството на суровини. При тези обстоятелства този довод трябваше да бъде отхвърлен.
5.5.4.2.
Рентабилност на монополизираните продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
55
153
151
(140)
Рентабилността на монополизираните продажби на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е подобрила с 51 % по време на РПП. Това развитие до голяма степен се обяснява със средно увеличение на цените с 10 %. Тъй като тази динамика на цените обаче се основава на трансферни цени, от изложеното по-горе не бива да бъде изведено никакво смислено заключение.
5.5.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
100
246
342
129
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
233
52
62
Паричен поток (индекс)
100
236
83
107
(141)
Инвестициите са се увеличили през разглеждания период. Инвестициите са били свързани с увеличаването на производствения капацитет с цел доставки както на монополизирания, така и на свободния пазар.
(142)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т.е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределени за продукта, се е понижила по време на разглеждания период.
(143)
Паричният поток се е увеличил със 7 % през разглеждания период, тъй като спадът в рентабилността е бил успешно компенсиран с намаляване на материално-производствените запаси през втората половина на разглеждания период.
5.5.6. Заетост, производителност и заплати
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
106
111
109
Производителност (индекс)
100
89
87
89
Заплати (индекс)
100
104
106
106
(144)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период, успоредно с инвестициите в производствения капацитет, докато средната работна заплата се е увеличила само с 6 %. Производителността е намаляла с 11 % като цяло след неочакваните технически трудности, с които се е сблъскал един производител от Съюза.
5.5.7. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии и възстановяване от последиците на предишно субсидиране
(145)
Предвид обема на субсидирания внос от Индия влиянието на действителния размер на субсидиите не може да се счита за значимо.
(146)
Състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило значително след последното разследване за преразглеждане и през разглеждания период. Поради това може да се заключи, че индустрията на Съюза е съумяла да се възстанови напълно от предишното субсидиране.
5.6. Заключение относно икономическото състояние на индустрията на Съюза
(147)
Между 2007 г. и периода на разследването в рамките на преразглеждането обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт е бил пренебрежимо малък. С изключение на някои показатели за вреда, като например пазарен дял, обем на производството и възвръщаемост на инвестициите, повечето показатели за вредата, включително рентабилността (+ 153 %), продажната цена (+ 4 %), обемът на продажбите (+ 14 %), заетостта (+ 10 %) и инвестициите (+ 29 %), са претърпели положително развитие през разглеждания период. Постигнатите на пазара на Съюза нива на печалбата надхвърлят, с изключение на 2007 г., маржа на целевата печалба, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 %. Положителната тенденция, наблюдавана при преобладаващата част от показателите, се дължи най-вече на надеждността на индустрията на Съюза, както и на дългогодишните отношения с клиентите, които тя е създала през последните години, но и на равнището на цените, което тя е успяла да постигне на пазара.
(148)
Един производител от Съюза изтъкна, че при анализа на динамиката на цените и на рентабилността следва да се вземе предвид недостигът на суровини през 2007 и 2008 г. Изтъкнато бе, че този недостиг е довел до необичайно увеличение на цените и печалбите през 2008 г. и в ограничена степен - през 2009 г. В тази връзка, както може да се види от таблици 5.5.2.1 и 5.5.4.1, необичайни нива на цените и на печалбата се наблюдават само през 2008 г. Постигнатите през 2009 г. и по време на РПП нива на печалбата видимо вече не са били засегнати от недостига на суровини. Остава в сила заключението, направено в съображение 139, според което печалбите през целия разглеждан период са надвишавали целевата печалба.
(149)
По отношение на продажбите на монополизирания пазар възможността, с която е разполагала индустрията на Съюза, да продава част от продукцията си на монополизирания пазар, е осигурила висока степен на използване на капацитета и е позволила на индустрията на Съюза да понижи фиксираните разходи и да запази своята ценова конкурентоспособност.
(150)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, характеризиращи индустрията на Съюза, се счита, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
5.7. Въздействие на субсидирания внос
(151)
Предвид малките обеми от разглеждания продукт, внесени в Съюза през разглеждания период, субсидираният внос не се е отразил неблагоприятно на резултатите на индустрията на Съюза. Всъщност предвид гореизложеното се счита, че индустрията не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
6. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПОВТОРНО НАНАСЯНЕ НА ВРЕДА
(152)
Следва да се припомни, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава благоприятно развитие през този период. Поради това в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проверено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на прилаганите мерки да доведе до повторно нанасяне на вреда.
6.1. Свободен капацитет в разглежданата държава
(153)
Разследването показа, че използването на капацитета на тримата оказали съдействие индийски производители е достигнало много високи нива през РПП. На тази основа свободният капацитет, който би могъл да бъде насочен към пазара на Съюза при отсъствието на мерки, изглежда ограничен.
(154)
След оповестяването на информацията редица производители от Съюза заявиха, че свободният капацитет в Индия е висок и че процентът на използване на капацитета на оказалите съдействие индийски производители износители не е представителен за индийския сектор като цяло. Един производител от Съюза дори заяви, че свободният капацитет на седем водещи индийски износители достига обеми, надвишаващи значително потреблението на свободния пазар на Съюза.
(155)
В тази връзка на първо място следва да се подчертае, че степента на използване на капацитета на тримата оказали съдействие производители износители беше получена чрез изчисляване на среднопретеглената стойност въз основа на проверени данни, конкретно отнасящи се до разглеждания продукт. Освен това въпросните трима оказали съдействие производители износители са крупни производители и са сред седемте индийски износители, посочени от заявителя като „водещи“. Точно обратното, представените от производителите на Съюза данни за свободния капацитет на тези седем индийски производители се основаваха предимно на „познаване на пазара“ и въпреки че това беше изрично поискано, те не можаха да бъдат подкрепени със солидни конкретни доказателства. Поради това тази информация не беше взета предвид и беше потвърдено, че въз основа на проверените данни в досието свободният капацитет, с който разполагат индийските производители, видимо е ограничен.
6.2. Експортно поведение на индийските производители износители
(156)
Въз основа на индийски официални статистически данни бе установено, че цените на продажбите за износ към десетте основни пазара за износ в Индия са били средно с около 20 % по-ниски от цените на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РПП. Тези индийски експортни цени са били в съответствие с цените на другите основни участници на пазара на Съюза, посочени в съображение 119. Установено бе, че ниските цени на вноса през разглеждания период от тези други държави не са имали отрицателен ефект върху резултатите на индустрията на Съюза. При тези обстоятелства се счита, че ако мерките отпаднат, индийските експортни цени вероятно няма да бъдат вредоносни за индустрията на Съюза, тъй като тя вече е изправена пред конкуренция от страна на други държави износителки със същото поведение по отношение на ценообразуването, без да понася съществена вреда.
(157)
Двама производители от Съюза също така изтъкнаха, че ако мерките отпаднат, индийските производители ще пренасочат износа си, който в момента се продава на други пазари, към Съюза поради привлекателността на пазара на Съюза от гледна точка на цените. На първо място следва да се отбележи, че ако се случи така, че индийските производители пренасочат износа си към Съюза, те ще влязат в конкуренция с други трети държави, които вече изнасят значителни количества за Съюза. Освен това, както бе посочено в съображение 119, бе направен изводът, че вносът от трети държави на цени, близки до индийските експортни цени, прилагани към други пазари, не е оказал влияние върху резултатите на индустрията на Съюза. Въз основа на това се счита, че ако изнасяните за Съюза количества с произход от Индия се увеличат на цени, близки до цените на други експортни пазари, индустрията на Съюза няма да понесе съществена вреда.
(158)
Двама производители от Съюза също така заявиха, че въведените в САЩ забрани за внос по отношение на някои предприятия за производство на антибиотици в Индия ще доведат до пренасочване на допълнителни количества към пазара на Съюза. В това отношение обаче заключенията, направени в предходното съображение относно възможното пренасочване на износа, остават в сила.
6.3. Монополизиран пазар
(159)
Докато монополизираният пазар представляваше 50-60 % от свободния и монополизирания пазар на индустрията на Съюза през разглеждания период, потреблението на монополизирания пазар на индустрията на Съюза бележи увеличение с повече от 20 % през същия период. Като се имат предвид характеристиките и мащабите на този пазар, се смята, че ако мерките отпаднат, монополизираният пазар няма да бъде засегнат от вероятното увеличение на индийския износ и поради това ще продължи да осигурява висока степен на използване на капацитета, както и на икономии от мащаба за индустрията на Съюза.
6.4. Заключение относно вероятността за повторно нанасяне на вреда
(160)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че ако мерките отпаднат, няма вероятност субсидираният внос от Индия да причини съществена вреда на индустрията на Съюза, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава положително развитие през разглеждания период въпреки значителния и увеличаващ се внос от други държави на цени, близки до тези на индийския износ за други държави. Поради това беше направено заключението, че ако мерките отпаднат, няма вероятност повторно да се нанесе съществена вреда.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(161)
Един производител от Съюза заяви, че е трябвало да бъде извършен анализ на интереса на Съюза. В тази връзка, тъй като беше заключено, че няма вероятност за нанасяне на повторна вреда, извършването на анализ на интереса на Съюза би било безпредметно. При тези обстоятелства искането беше отхвърлено.
8. СПЕЦИАЛНО НАБЛЮДЕНИЕ
(162)
С оглед на заключението относно вероятността за продължаване на субсидирането, както бе посочено в съображение 100, и на влиянието, което то може да окаже върху бъдещите търговски потоци, Комисията ще следи обема на вноса на разглеждания продукт. При настъпване на значителна промяна в количествата Комисията ще разгледа какви евентуални мерки се налага да бъдат предприети.
(163)
Наблюдението ще бъде ограничено в рамките на период от 2 години след публикуването на настоящия регламент.
9. ПРЕКРАТЯВАНЕ
(164)
Предвид резултатите от настоящото разследване за преразглеждане се счита за целесъобразно да се отмени изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия.
(165)
Заинтересованите страни бяха информирани за по-важните факти и съображения, въз основа на които бе предложено да се прекрати разследването, и им бе дадена възможност да представят коментарите си. Получените коментари бяха анализирани в съответните раздели по-горе и не са от такова естество, че да променят гореизложените заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Започнатото в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009 преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на изравнителните мерки, прилагани спрямо вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000, с произход от Индия, се прекратява и се отменят мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от Индия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 август 2011 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 803/2011
2011 m. rugpjūčio 4 d.
kuriuo panaikinamas kompensacinis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį atlikus peržiūrą baigiamas su tokiu importu susijęs tyrimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
2005 m. gegužės mėn. atlikus bendrą priemonių galiojimo termino ir tarpinę peržiūrą (toliau - bendra peržiūra) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 713/2005 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams (konkrečiai, amoksicilino trihidratui, ampicilino trihidratui ir cefaleksinui, nesudozuotiems, nesuformuotiems ir nesupakuotiems į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes) (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex29411000 ir ex29419000, nustatė galutinį kompensacinį muitą. Nustatytosios priemonės - 17,3-32 % ad valorem muitas. Pradinės priemonės nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 2164/98 (3).
(2)
Atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1176/2008 (4) iš dalies pakeitė vienam Indijos eksportuotojui taikytą kompensacinio muito normą.
1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(3)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių priemonių galiojimo terminą (5), Komisija gavo prašymą inicijuoti Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį; prašymą pateikė du Sąjungos gamintojai - DSM ir Sandoz (toliau - pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų plataus spektro antibiotikų Sąjungoje.
(4)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.
(5)
Prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir laikydamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies, Komisija Indijos Vyriausybei (toliau - IV) pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą peržiūros prašymą. IV buvo pakviesta konsultacijoms, siekiant išsiaiškinti su prašymo turiniu susijusią padėtį ir priimti visiems priimtiną sprendimą. IV į kvietimą sureagavo labai vėlai, todėl konsultacijos neįvyko.
1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. gegužės 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
1.4. Tyrimas
1.4.1. Tiriamasis laikotarpis
(7)
Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. balandžio 1 d.-2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, ankstesnio gamybos etapo tiekėjams, žinomiems susijusiems naudotojams ir IV. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(9)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamąjį produktą eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Apie save pranešė tik trys eksportuojantys gamintojai. Todėl atrankos neprireikė.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Gauti trijų Sąjungos gamintojų, trijų eksportuojančių gamintojų ir IV atsakymai. Nei vienas kitas gamintojas klausimyno atsakymų ir jokios kitos informacijos nepateikė. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.
(12)
Vienas iš gamintojų teigė, kad vertinant Sąjungos pramonės padėtį taip pat reikėtų atsižvelgti į dar vieno tariamo Sąjungos gamintojo duomenis. Tačiau šis argumentas atmestas, nes nustatyta, kad ši bendrovė negamino tiriamojo produkto.
(13)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delftas (Nyderlandai), taip pat pateikusi Komisijos klausimyno atsakymus DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Ispanija) vardu. Šios dvi bendrovės toliau kartu vadinamos „DSM“,
-
Deretil S.A. (buvusi DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almerija, Ispanija (toliau - Deretil), ir
-
Sandoz GmbH, Kundl (Austrija), kuri taip pat pateikė Komisijos klausimyno atsakymus Sandoz Industrial Products S.A., Barselona (Ispanija) vardu. Abi bendrovės toliau kartu vadinamos „Sandoz“.
b)
Indijos eksportuojantys gamintojai:
-
Lupin Limited, Mumbajus,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigaras ir Badi, ir
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaonas.
c)
Indijos Vyriausybė (IV)
-
Prekybos ministerija, Naujasis Delis.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(14)
Atliekant šį tyrimą nagrinėjamas produktas yra tas pats, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005, t. y. Indijos kilmės amoksicilino trihidratas, ampicilino trihidratas ir cefaleksinas, nesudozuotas, nesuformuotas ir nesupakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, kurio KN kodai šiuo metu yra ex29411000 ir ex29419000 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(15)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per ankstesnį peržiūros tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančių gamintojų Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.
3. SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
3.1. Įvadas
(16)
Kaip minėta 11 konstatuojamojoje dalyje, apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė trys eksportuojantys gamintojai. Tačiau tik du iš šių trijų eksportuojančių gamintojų pranešė per PTL vykdę nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungai.
(17)
Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais, tirtos toliau nurodytos schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu.
Nacionalinės schemos
a)
Išankstinių leidimų schema (ILS);
b)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);
c)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);
d)
Tikslinių rinkų schema (TRS);
e)
Bemuičio importo leidimas (BIL);
f)
Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema;
g)
Eksporto kreditų schema (EKS); ir
h)
Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS).
Regioninės schemos
i)
Pendžabo pramonės lengvatų schema; ir
j)
Gudžarato pramonės lengvatų schema.
(18)
a-f punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Užsienio prekybos politikos“ (toliau - UPP) dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du UPP dokumentai yra susiję su PTL, t. y. UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Be to, dokumentus UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. reglamentuojančias procedūras IV nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - atitinkamai PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(19)
g punkte nurodyta schema grindžiama 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau - IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(20)
h punkte nurodyta schema grindžiama 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.
(21)
i punkte nurodytą schemą, grindžiamą Pendžabo Vyriausybės pramonės politikos ir lengvatų kodeksu, administruoja Pendžabo Vyriausybė.
(22)
j punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato Vyriausybė.
3.2. Išankstinių leidimų schema (ILS)
a) Teisinis pagrindas
(23)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 4.1.1-4.1.14 dalyse ir PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4.1-4.30A dalyse.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(24)
ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 25 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniam poreikiui turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis ILS tarpiniam tiekimui. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau - EOĮ). Galiausiai, teisę naudotis „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(25)
Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:
i)
fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Išankstiniame leidime nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;
ii)
metiniams poreikiams: toks išankstinis leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Išankstinio leidimo turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;
iii)
tarpiniam tiekimui: ši poschemė apima tuos atvejus, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą prekę ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;
iv)
tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuojamus“ UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.2 dalies b-f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. IV nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiamos prekės yra neišgabenamos iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei prekės pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas EOĮ arba SEZ esančiai bendrovei;
v)
IIĮ: išankstinio leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;
vi)
kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat taikoma išankstinio leidimo turėtojui taikomam vietos tiekimui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo išankstinį leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami iš vietos šaltinių, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis numatomo eksporto lengvatomis, nurodytomis UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui).
(26)
Per PTL vienam iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų pagal ILS taikytos nuolaidos. Ši bendrovė pasinaudojo i punkte nurodyta fizinio eksporto poscheme. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.
(27)
Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo išankstinio leidimo išdavimo. Po to, kai buvo atlikta bendra peržiūra, minėtas laikotarpis pratęstas iki 36 mėnesių (24 mėnesiai su laikotarpio pratęsimu du kartus po 6 mėnesius).
(28)
Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo pildyti faktinį pagal kiekvieną išankstinį leidimą importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio registrą („teisingai ir tinkamai tvarkyti apskaitą“) ir naudoti specialią formą (PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4.26 ir 4.30 dalys bei 23 priedėlis). Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.
(29)
Dėl naudojimosi ILS fiziniam eksportui per PTL: IV nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti išankstiniame leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato IV, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau - SIN). SIN yra nustatytos daugumai produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos IV. Po bendros peržiūros SIN buvo patikslintos jas sumažinant ir per PTL pagrindinių žaliavų SIN, nelygu produktas ir maršrutas, buvo 2,3-16,1 % mažesnės nei per bendrą peržiūrą.
(30)
Nepaisant tokio SIN sumažinimo, nustatyta, kad vienos iš nagrinėjamųjų rūšių produkto faktinis suvartojimas vis dar buvo mažesnis nei SIN. Be to, nustatyta, kad bendrovė neturėjo 28 konstatuojamojoje dalyje nurodyto privalomo pildyti suvartojimo registro (23 priedėlis), tikrinamo išorės apskaitininko. Nepaisant to, kad bendrovė pažeidė šį reikalavimą, ji naudojosi ILS lengvatomis, kurios, be to, atsižvelgiant į nustatytas per dideles SIN, buvo didesnės nei numatyta pagal jas reglamentuojančias teisines nuostatas.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(31)
IV ir vienas eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl ILS.
(32)
IV tvirtino, kad ILS veikia kaip leistina arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, o tikrinimo sistema, taikoma reikiamam santykiui tarp be muitų importuojamų žaliavų ir galutinio eksportuojamo produkto užtikrinti, atitinka pagrindinio reglamento I, II ir III priedų nuostatas. IV taip pat teigė, kad pagal pagrindinį reglamentą kompensuojama gali būti tik ta atsisakytų išieškoti ar sąlyginai nustatytų importo mokesčių dalis, kuri viršija už importuotas žaliavas, panaudotas eksportuojamiems produktams gaminti, sumokėtus importo mokesčius. Tvirtinta, kad taikyta tinkama tikrinimo sistema. IV nurodė eilę tikrinimo elementų, kuriuos ji galėjo naudoti atlikdama tokį tikrinimą, įskaitant SIN, informaciją apie kiekį importo ir eksporto dokumentuose ir grąžinimo patikrinimą po importo ir eksporto. IV taip pat priminė, kad jeigu esama kokios nors nesunaudotos medžiagos pagal schemą turi būti sumokėtas visas muitas kartu su palūkanomis.
(33)
Eksportuojantis gamintojas, kuris, parduodamas produkciją Sąjungai, naudojosi ILS, nepateikė pastabų dėl išvadų, susijusių su aprašymu ir praktiniu įgyvendinimu, kaip apibendrinta a-c punktuose, tačiau nesutiko su keliais subsidijos sumai apskaičiuoti naudotais skaičiais. Šiai bendrovei buvo paaiškinta, kad patikrinus skaičiavimą jokių pataisymų atlikti nereikėjo.
e) Išvada
(34)
Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. IV finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata.
(35)
Be to, pagal teisės aktus aiškiai nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl ILS laikoma individualia ir kompensuotina schema pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.
(36)
Todėl šia priemonių galiojimo termino peržiūra patvirtinta, kad pagrindinės šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Nors tikrinimo sistema arba tvarka, skirta nustatyti, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas), yra, IV faktiškai jos netaikė. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio suvartojimo tikrinimo sistema, nes, kaip nustatyta, jos yra pernelyg didelės, be to, nustatyta, kad perviršinių lengvatų IV nesusigrąžina. Iš tiesų, IV nevykdė faktinės kontrolės remiantis teisingai tvarkomu faktinio suvartojimo registru. Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai faktiškai netaikoma tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Galiausiai patvirtinta, kad praktiškai neužtikrinamas pagal įstatymus privalomas atestuotų apskaitininkų dalyvavimas tikrinimo procese.
(37)
Todėl naudojimasis ILS fiziniam eksportui yra kompensuotinas.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(38)
Jeigu netaikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kompensuotina lengvata - tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokėtinus už importuojamas žaliavas. Šiuo atžvilgiu ir atsakant į 32 konstatuojamojoje dalyje minėtą IV argumentą pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtos institucijos užduotis - tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.
(39)
Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal poschemę per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(40)
Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui, kuris naudojosi šia schema, pagal ją per PTL nustatyta 12,3 % subsidijų norma.
3.3. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
a) Teisinis pagrindas
(41)
Išsamus MSLS aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(42)
Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(43)
Šia schema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal SIN (žr. 29 konstatuojamąją dalį) ir muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto MSLS normos per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 % amoksicilino trihidrato atveju ir 7 % ampicilino trihidrato ir cefaleksino atveju, taigi bet kuriuo atveju didesnės nei per bendrą peržiūrą.
(44)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, IV nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.
(45)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
(46)
Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4.47 dalyje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % lengvatos sumos).
(47)
Nustatyta, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas per PTL šia schema naudojosi.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(48)
IV teigė, kad „gavėjui tenkanti nauda“ gali būti įvertinta ir subsidijos kompensuotinumas nustatytas tik tada, kai MSLS licencijos parduodamos rinkoje, nes nauda jomis suteikiama tik tada, kai jos parduodamos rinkoje. Kitaip tariant, MSLS kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti.
e) Išvada dėl MSLS
(49)
MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant IV muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditu eksportuotojui suteikiama nauda, nes juo pagerinamas eksportuotojo likvidumas ne tik tuo atveju, jeigu licencija parduodama rinkoje, kaip teigė IV, bet ir tada, kai jis naudojamas prekių importo muitams sumokėti.
(50)
Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(51)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(52)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai atliekama eksporto operacija pagal šią schemą. Šiuo momentu IV privalo atsisakyti muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.
(53)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per PTL, sumai.
(54)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.
(55)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(56)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal ją per PTL nustatyta 6,9 % subsidijų norma.
3.4. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(57)
Išsamus GPESS aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 5 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(58)
Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(59)
Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį IV išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal UPP 2009-2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.
(60)
GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
(61)
Nustatyta, kad abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per PTL šia schema naudojosi.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(62)
Atskleidus nustatytuosius faktus, IV pareiškė nepritarianti tam, kad pagal GPESS taikomos lengvatos būtų laikomos kompensuotinomis. Konkrečiai, IV teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Vienas eksportuojantis gamintojas, kuris, kaip nustatyta, naudojosi GPESS lengvatomis, teigė, kad į šias subsidijas neturėjo būti atsižvelgta, nes jomis nesinaudota įsigyjant nagrinėjamajam produktui gaminti skirtas gamybos priemones.
e) Išvados dėl GPESS
(63)
GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.
(64)
Tvirtinimas, kad GPESS subsidijos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, nebeturėtų būti siejamos su eksporto įsipareigojimo įvykdymu, turi būti atmestas. Iš tiesų tai, kad GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nekvestionuojama, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių GPESS licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Šiuo požiūriu nesvarbu, kada tiksliai bus faktiškai įvykdytas įsipareigojimas eksportuoti. Dėl to, ar gamybos priemonės yra naudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti, ar ne, pagal UPP 2009-2014 m. 5.2 skyrių pagal GPESS gamybos priemones galima importuoti etapui prieš gamybą, gamybai ir etapui po gamybos (įskaitant CKD (angl. complete knock-down)/SKD (angl. semi knock-down) ir kompiuterių programinės įrangos sistemas). Taigi aišku, kad GPESS lengvatomis galima pasinaudoti ir importuojant tas prekes, kurios nenaudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti. Be to, nustatyta, kad įsipareigojimas eksportuoti pagal GPESS buvo įvykdytas eksportuojant nagrinėjamąjį produktą. Todėl tvirtinimas atmetamas.
(65)
GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(66)
Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma už paskolas vietos valiuta.
(67)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas.
(68)
Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1-0,5 % subsidijų norma.
3.5. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
(69)
Išsamus TRS aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. 3.9.1-3.9.2.2 dalyse ir UPP 2009-2014 m. 3.14.1-3.14.3 dalyse ir PV I 2004-2009 m. 3.20-3.20.3 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 3.8-3.8.2 dalyse.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(70)
Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(71)
Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 37(C) priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.
(72)
TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.
(73)
Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, IV neturi teisės priimti sprendimą suteikti muito kreditus.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(74)
Atskleidus nustatytuosius faktus IV teigė, kad tol, kol sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, neparduodamas rinkoje, juo gavėjui nesuteikiama jokia lengvata, todėl jis nėra kompensuotinas. Buvo teigiama, kad TRS muito kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti. Lengvatomis pagal TRS naudojęsis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad schema yra geografiškai susieta su kitomis šalimis, todėl negali būti kompensuojama ES.
e) Išvada dėl TRS
(75)
TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant IV pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, neatsižvelgiant į tai, ar sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, yra panaudojamas importo muitams kompensuoti, ar parduodamas rinkoje, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(76)
Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Tai, kad Sąjungos šalys nepatenka į TRS taikymo sritį, neprieštarauja nei praktiniam schemos įgyvendinimui, nei TRS lengvatų naudojimui, kaip nurodyta 72-74 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(77)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(78)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(79)
Šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma.
3.6. Bemuičio importo leidimas (BIL)
(80)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo BIL schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.7. Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema
(81)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo EOB/EPZ/SEZ schema. Todėl šių schemų nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.8. Eksporto kreditų schema (EKS)
a) Teisinis pagrindas
(82)
Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 07/04.02.02/2009-10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(83)
Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(84)
Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.
(85)
Pagal IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.
d) Išvados dėl EKS
(86)
EKS kredito lengvatinės palūkanų normos, nustatytos 85 konstatuojamojoje dalyje minėtu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis paprastai laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. Be to, komerciniai bankai nebūtų įpareigoti savo klientams perleisti palankesnių palūkanų normų už eksporto kreditus užsienio valiuta.
(87)
Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad, skiriant subsidiją, būtų reikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., IV kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, todėl jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria IV. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų didžiausių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju - susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų atliekamas Vyriausybės, o šiuo atveju taikoma praktika realiai nesiskiria nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktu, ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(88)
Subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už vienintelio schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(89)
Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta subsidijų norma buvo nereikšminga.
3.9. Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)
(90)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo APMS. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.10. Pendžabo pramonės lengvatų schema
(91)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Pendžabo pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.11. Gudžarato pramonės lengvatų schema
(92)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Gudžarato pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.12. Kompensuotinų subsidijų suma
(93)
Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensacinių subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 7,5 % iki 12,4 %. Šios subsidijų sumos buvo didesnės už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą.
(94)
Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas.
3.13. Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(95)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų.
(96)
Primenama, kad bendradarbiavo tik du žinomi eksportuojantys nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis turima Indijos ir Sąjungos statistine informacija neįmanoma nustatyti, kokią dalį bendrame Indijos nagrinėjamojo produkto eksportuojančių gamintojų pardavimo Sąjungoje sudarė šių eksportuotojų dalis. Tačiau šie statistiniai duomenys rodo, kad esama kitų gamintojų, kurie Sąjungoje galėjo parduoti nagrinėjamąjį produktą.
(97)
Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai toliau naudojosi Indijos Vyriausybės teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Pagal išnagrinėtas subsidijų schemas pakartotinai teikiamos lengvatos, be to, nėra požymių, kad šios programos netrukus pasibaigtų ar būtų keičiamos arba kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pagal šias schemas lengvatų nebegautų.
(98)
Nėra duomenų, rodančių, kad kiti eksportuojantys gamintojai nebesinaudotų pirmiau aptartomis subsidijų schemomis. Todėl daroma išvada, kad toliau buvo tęsiamas subsidijavimas visos šalies mastu.
(99)
Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytuosius faktus, daroma išvada, kad per PTL subsidijavimas buvo vykdomas toliau ir tikriausiai bus tęsiamas ateityje.
4. SĄJUNGOS GAMYBA
(100)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino šie Sąjungos gamintojai: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ir Antibioticos S.A. Pareiškėjai kreipėsi dėl galiojančių antisubsidijų priemonių galiojimo termino peržiūros. Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat prašyme nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant peržiūros tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija, nustatyta, kad visa Sąjungos produkcija per PTL sudarė 7 093 tonas.
(101)
Sąjungos gamintojai, pagaminę visą Sąjungos produkciją, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė). Kadangi trys klausimyno atsakymus pateikę Sąjungos gamintojai per PTL pagamino iki 95 % visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos, šių gamintojų duomenys laikyti tipiškais visos Sąjungos pramonės duomenimis.
5. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
5.1. Pirminė pastaba
(102)
Analizuojant importo apimties ir kainų tendencijas naudota nagrinėjamojo laikotarpio Eurostato importo statistika: TARIC kodų 2941101010, 2941102010 ir 2941900030 2007 m. ir 2008 m. statistika ir TARIC kodų 2941100010 ir 2941900030 2009 m. bei vėlesnių metų statistika.
(103)
Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų skaičių ir į tai, kad vienas Sąjungos gamintojas panašų produktą gamino pagal su kitu gamintoju sudarytą žaliavų perdirbimo susitarimą, saugant duomenų konfidencialumą su Sąjungos pramone susijusi informacija pateikiama, kai reikia, tik indeksuota forma arba nurodant intervalus.
5.2. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(104)
Sąjungos pramonė panašų produktą parduoda nesusijusiems pirkėjams ir parduoda (perleidžia) susijusioms bendrovėms kaip naudotojoms toliau perdirbti.
(105)
Pardavimas nesusijusiems subjektams laikytas „laisvąja rinka“. Pardavimas (perleidimas) susijusiems subjektams laikytas „uždaruoju naudojimu“.
(106)
Apskaičiuodama tariamą Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimą, Komisija susumavo:
-
visą tiriamojo produkto importo į Sąjungą kiekį, kurį nurodė Eurostatas,
-
Sąjungoje parduotą Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekį,
-
Sąjungos pramonės savo reikmėms sunaudotą panašaus produkto kiekį ir
-
įvertinį kitų žinomų Sąjungos gamintojų Sąjungoje parduotą panašaus produkto kiekį.
(107)
Reikėtų pažymėti, kad, siekiant išvengti dvigubo parduotų kiekių skaičiavimo, skaičiuojant neatsižvelgta į pagal dviejų Sąjungos gamintojų žaliavų perdirbimo susitarimą parduotą kiekį.
(108)
Remiantis minėtu skaičiavimu, Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu palaipsniui padidėjo 28 %:
Suvartojimas (tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeksas
100
106
118
128
5.3. Importas iš Indijos
5.3.1. Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
Importas (tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeksas
100
49
6
4
Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeksas
100
8
34
32
(109)
Remiantis Eurostato duomenimis, į laisvą apyvartą išleisto iš Indijos importuojamo nagrinėjamojo produkto apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 96 %. 2008 m. minėto importo apimtis sumažėjo net 51 procentiniu punktu, 2009 m. - dar 43 procentiniais punktais, o per PTL - 2 procentiniais punktais.
(110)
Kiek kitokia tendencija pastebėta vertinant importuojamus produktus, kuriems buvo įforminta laikino įvežimo perdirbti procedūra ir kuriems netaikomos kompensacinės priemonės ir muitai. 2007-2008 m. minėtų produktų importas iš pradžių sumažėjo 92 %, 2009 m. importuota daugiau, o per PTL importas išliko palyginti stabilus.
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeksas
100
112
134
74
Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeksas
100
105
87
84
(111)
Vidutinė iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamo nagrinėjamojo produkto kaina 2007-2009 m. padidėjo 34 %, per PTL smarkiai sumažėjo ir buvo 26 % mažesnė nei 2007 m. Produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo kaina taip pat mažėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 16 %. Skirtingas minėtų dviejų importo režimų kainų tendencijas galima paaiškinti tuo, kad importuotas ne tos pačios rūšies nagrinėjamasis produktas, t. y. cefaleksinas, kuris, palyginti su kitų rūšių nagrinėjamuoju produktu, yra brangesnis.
Importo iš Indijos rinkos dalis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeksas
100
46
5
3
Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeksas
100
8
29
25
(112)
Iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamų produktų arba produktų, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai maža ir abiem atvejais sumažėjo.
(113)
Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad neteisingai apskaičiuotas Indijos importas, grindžiamas Eurostato duomenimis, nes, palyginti su Eurostato duomenimis, Indijos eksporto statistikoje nurodoma didesnė eksporto apimtis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad remtis Eurostato duomenimis vertinant importo statistiką yra įprastinė Komisijos praktika. Be to, pažymima, kad Indijos eksporto statistikoje nenurodoma galutinė eksportuojamų produktų paskirtis ir tai, ar jie bus faktiškai įvežti į Sąjungą. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
5.3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(114)
Atsižvelgiant į tai, kad į ES rinką įvežta labai mažai išleisti į laisvą apyvartą skirtų iš Indijos importuojamų produktų, reikšmingų išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo nebuvo galima padaryti. Vertinant produktus, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, nustatytas neigiamas priverstinio kainų mažinimo skirtumas. Tačiau šis importas sudarė mažiau nei dešimt tonų ir yra susijęs tik su vienos rūšies produktu (cefaleksinu), kuris, be to, yra pats brangiausias ir mažiausiai tipiškas produktas rinkoje. Taigi prieita prie išvados, kad importuojamų produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, sandorių duomenys yra netipiški, todėl netinkami reikšmingam priverstinio kainų mažinimo skaičiavimui ir tolesnei analizei.
(115)
Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad metodas, pagal kurį atskirai analizuojamas abiejų kategorijų importas (t. y. pagal produktus, kurie išleidžiami į laisvą apyvartą, ir produktus, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra) neatitinka per ankstesnius peržiūros tyrimus naudoto metodo ir nuoseklios Komisijos praktikos.
(116)
Atsakant reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, kiekiai, importuoti pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą, arba į laisvą apyvartą išleisti kiekiai yra nepakankami, kad jais remiantis būtų galima daryti reikšmingas išvadas. Atsižvelgiant į žemą bendros apimties lygį, minėta išvada galioja ir šiam kiekiui.
5.4. Importas iš kitų trečiųjų šalių
Importas iš trečiųjų šalių
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
Singapūras
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeksas
100
93
130
156
Kinija
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeksas
100
128
241
253
Omanas
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeksas
100
117
81
77
Kitos trečiosios šalys
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeksas
100
483
109
108
Iš viso
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeksas
100
114
144
162
(117)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį tiriamojo produkto importas iš kitų nei Indija šalių padidėjo 62 %, rinkos dalis išaugo daugiau kaip 10 procentinių punktų nuo 37,6 % iki 47,7 % ir tai sutapo su padidėjusiu suvartojimu Sąjungos rinkoje. Tarp eksportuojančių šalių Singapūras, Kinija ir Omanas yra pagrindiniai tiekėjai Sąjungos rinkoje.
Vidutinė importo kaina už toną (EUR)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Singapūras
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeksas
100
83
61
51
Kinija
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeksas
100
90
72
70
Omanas
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeksas
100
93
78
76
Kitos trečiosios šalys
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeksas
100
94
119
122
Iš viso
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeksas
100
84
65
57
(118)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos sumažėjo net 43 %. Nors per PTL dėl pagrindinių eksportuojančių šalių (Singapūro, Kinijos ir Omano) kainų Sąjungos kainos, vertinant atskirai kiekvieną produktą, buvo priverstinai sumažintos maždaug 20 %, o importo apimtys, galima sakyti, buvo reikšmingos, panašu, kad toks importas iš tiesų neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui.
(119)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad nagrinėjant vidutinės importo kainos tendencijas reikėjo atsižvelgti į įvairias produkto rūšis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad, laikantis įprastinės praktikos, atliekant, inter alia, kainų tendencijų analizę reikia remtis nagrinėjamuoju produktu, neatsižvelgiant į kiekvieną produkto rūšį. Taip pat pažymima, kad remiantis importo iš trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu kainų tendencijomis šiuo atveju nebuvo padaryta nei viena išvada. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
(120)
Visi Sąjungos gamintojai teigė, kad importą iš, inter alia, Kinijos ir Omano daugiausia sudaro veterinarinėms reikmėms skirtas amoksicilino trihidratas ir į tai reikėjo atsižvelgti atliekant minėtų kainų analizę. Atsakant pažymima, kad tiriamasis produktas apima antibiotikus, skirtus vartoti žmonėms ir veterinariniais tikslais. Be to, šiam argumentui pagrįsti pateikta informacija nebuvo pagrįsta faktais. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
(121)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė abejojantis amoksicilino trihidrato ir ampicilino trihidrato kainų per PTL palyginimo pagrįstumu, nes Eurostato duomenys nėra suskirstyti pagal šias dvi produkto rūšis. Kadangi nustatyta, kad šių dviejų rūšių produkto Sąjungos pramonės kainos yra panašios, nebuvo nepagrįsta kainas lyginti suvestiniu lygmeniu.
(122)
Dėl importo iš Singapūro - visi Sąjungos gamintojai teigė, kad šis importas buvo vykdomas sandorių tarp susijusių bendrovių kaina. Tokiomis aplinkybėmis, jei atsižvelgiama į šį importą, iškreipiamos vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos. Pažymima, kad tuo atveju, jei, lyginant kainas, į šį importą nebūtų atsižvelgta, minėta išvada dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumo reikšmingai nepasikeistų, todėl išvada, kad importas mažomis kainomis neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui, nesikeistų.
5.5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(123)
Analizuojant ekonominius rodiklius (pardavimo apimtis ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje, rinkos dalį ir pelningumą), susijusius su Sąjungos pramone, buvo nustatyta, kad, norint atlikti reikšmingą analizę ir įvertinimą, reikia sutelkti dėmesį į padėtį, vyraujančią laisvojoje rinkoje. Kai buvo įmanoma ir pateisinama, šios išvados vėliau buvo palygintos su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant nuodugniai išsiaiškinti Sąjungos pramonės padėtį.
(124)
Tačiau kitų ekonominių rodiklių analizė, atlikus tyrimą, parodė, kad juos galima pagrįstai išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą veiklą. Iš tiesų, gamyba (uždarojoje ir laisvojoje rinkoje), pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, investicijos, likučiai, užimtumas, našumas, darbo užmokestis, augimas, pajėgumas padidinti kapitalą priklauso nuo visos veiklos, neatsižvelgiant į tai, ar produkcija realizuojama uždarojoje, ar laisvojoje rinkoje.
(125)
Gavus pastabų iš vieno Sąjungos gamintojo dėl galutinai atskleistų faktų, kuriais remiantis ketinta baigti tyrimą, ištaisyti kai kurie ekonominiai rodikliai, minimi tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Šie pakeitimai nebuvo tokie, kad būtų reikėję keisti išvadą dėl Sąjungos pramonės padėties.
5.5.1. Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Pajėgumo indeksas
100
100
104
107
Gamybos indeksas
100
95
96
98
Pajėgumų naudojimo indeksas
100
95
92
91
(126)
2007-2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nekito, 2008-2009 m. padidėjo 4 %, o per PTL padidėjo dar 3 procentiniais punktais.
(127)
Vis dėlto, dėl 2008 m. Sąjungos gamintojo patirtų nenumatytų techninių sunkumų produkcijos apimtis nedidėjo - tais metais gamybos apimtis sumažėjo 5 %, o iki PTL palaipsniui pasiekė ankstesnį lygį.
(128)
Padidėjus gamybos pajėgumui ir šiek tiek sumažėjus produkcijos apimčiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo koeficientas nuolat mažėjo ir per PTL pasiekė tokį lygį, kuris buvo 9 % mažesnis nei 2007 m.
5.5.2. Pardavimo apimtis, pardavimo kaina ir rinkos dalis
5.5.2.1.
Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
97
93
99
Vidutinės pardavimo kainos indeksas
100
121
104
104
Rinkos dalies indeksas
100
90
79
78
(129)
Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis per PTL buvo šiek tiek mažesnė nei 2007 m., 2009 m. sumažėjo 7 %, o per PTL padidėjo šešiais procentiniais punktais.
(130)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kaina padidėjo 4 %. 2008 m. kainos staiga padidėjo 21 %, 2009 m. sumažėjo 17 procentinių punktų, o per PTL nekito.
(131)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad neteisingai įvertintas importo iš Indijos kainų poveikis Sąjungos pramonei. Atsakant pirmiausia pažymima, kad, kaip minėta 115 konstatuojamojoje dalyje, priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. Be to, kaip nurodyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikoma, kad importas iš Indijos Sąjungos pramonės padėčiai neturėjo jokio neigiamo poveikio.
(132)
Mažėjantis pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims matyti iš to, kaip kito rinkos dalis, - per PTL, palyginti su 2007 m., ji sumažėjo 22 procentiniais punktais.
5.5.2.2.
Uždaroji rinka Sąjungoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
115
122
128
Uždarojo pardavimo vidutinės pardavimo kainos indeksas
100
100
111
110
Rinkos dalies indeksas
100
109
104
100
(133)
Nors, nepaisant didėjančios paklausos, Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo, uždarasis pardavimas padidėjo 28 %.
(134)
Sąjungos pramonės uždarosios rinkos rinkos dalis 2008 m. padidėjo 9 procentiniais punktais, vėliau palaipsniui mažėjo, kol pasiekė 2007 m. lygį.
5.5.2.3.
Pardavimas nesusijusioms šalims, uždarasis pardavimas ir uždarasis naudojimas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
107
108
114
Rinkos dalies indeksas
100
100
92
90
(135)
Visos Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo apskaičiuota sudėjus laisvojoje ir uždarojoje rinkoje Sąjungoje parduotus kiekius. Nors šis kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 14 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų, nes tuo pačiu laikotarpiu 28 % padidėjo suvartojimas rinkoje. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė neturėjo naudos iš padidėjusio suvartojimo.
5.5.3. Atsargos
Atsargos
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
74
63
46
(136)
Nuo 2007 m. iki PTL pabaigos atsargų lygis sumažėjo 54 % - daugiausia dėl padidėjusios paklausos uždarojoje rinkoje.
5.5.4. Pelningumas
5.5.4.1.
Pelningumas laisvojoje rinkoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Indeksas
100
447
218
253
(137)
Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungos rinkoje pelningumas žymiai pagerėjo per PTL - 153 procentiniais punktais. Tai galima paaiškinti vidutiniu 2 % kainų augimu ir sumažėjusiomis gamybos sąnaudomis. Palyginti su pelno dydžiu per paskutinio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo tiriamąjį laikotarpį, pelnas padidėjo daugiau kaip 400 procentinių punktų.
(138)
Reikėtų pažymėti, kad, išskyrus 2007 m., nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelno lygis buvo aukštesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, t. y. 10 % (tikslinis pelnas).
(139)
Du Sąjungos gamintojai teigė, kad pelningumas nustatytas netinkamai, nes pelnas, kurį uždirbo susiję ankstesnio gamybos etapo tiekėjai, buvo atimtas iš jų sąnaudų. Atsakant pažymima, kad atimti susijusių šalių, dalyvaujančių žaliavų gamyboje, pelną yra įprastinė praktika. Tokiomis aplinkybėmis šį argumentą teko atmesti.
5.5.4.2.
Uždarojo pardavimo pelningumas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Indeksas
100
55
153
151
(140)
Sąjungos pramonės uždarojo pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas per PTL padidėjo 51 %. Tai daugiausia galima paaiškinti vidutiniškai 10 % padidėjusiomis kainomis. Vis dėlto, kadangi ši kainų raida yra pagrįsta kainomis tarp susijusių įmonių, iš to, kas išdėstyta, negalima daryti reikšmingų išvadų.
5.5.5. Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Investicijų indeksas
100
246
342
129
Investicijų grąžos indeksas
100
233
52
62
Grynųjų pinigų srauto indeksas
100
236
83
107
(141)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo. Investicijos, susijusios su gamybos pajėgumo padidėjimu siekiant tiekti produkciją ir uždarajai, ir laisvajai rinkai.
(142)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad investicijų grąža, t. y. grynasis ikimokestinis pelnas už produktą, išreikštas produktui priskiriamo ilgalaikio turto grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
(143)
Pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %, nes pelningumo sumažėjimą buvo galima kompensuoti sumažėjusiomis atsargomis per antrąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį.
5.5.6. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Užimtumo indeksas
100
106
111
109
Našumo indeksas
100
89
87
89
Darbo užmokesčio indeksas
100
104
106
106
(144)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas padidėjo 9 % (tai atitiko investicijas į gamybos pajėgumus), o vidutinis darbo užmokestis padidėjo tik 6 %. Našumas iš viso sumažėjo 11 %, kai vienas Sąjungos gamintojas patyrė nenumatytų techninių sunkumų.
5.5.7. Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo
(145)
Atsižvelgiant į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, faktinės subsidijavimo sumos poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
(146)
Sąjungos pramonės padėtis labai pagerėjo po paskutiniojo peržiūros tyrimo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė pajėgė visiškai atsigauti po ankstesnio subsidijavimo.
5.6. Išvada dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties
(147)
2007 m. - peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijuojamo nagrinėjamojo produkto importo apimtis buvo nereikšminga. Nagrinėjamuoju laikotarpiu daugelio žalos rodiklių (išskyrus tam tikrus rodiklius kaip antai rinkos dalis, produkcijos apimtis ir investicijų grąža), įskaitant pelningumą (+ 153 %), pardavimo kainą (+ 4 %), pardavimo apimtį (+ 14 %), užimtumą (+ 10 %) ir investicijas (+ 29 %), raida buvo teigiama. Sąjungos rinkoje pasiektas pelno lygis buvo (išskyrus 2007 m.) didesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo peržiūros tyrimą, t. y. 10 %. Teigiamą didžiosios dalies rodiklių raidą daugiausia lėmė Sąjungos pramonės patikimumas ir tvarūs santykiai su klientais, kuriuos ji kūrė pastaraisiais metais, be to, kainos lygis, kurį jai pavyko pasiekti rinkoje.
(148)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad analizuojant kainų ir pelno tendencijas reikėtų atsižvelgti į žaliavų stygių 2007 ir 2008 m. Anot šio gamintojo, dėl tokio stygiaus 2008 m. ir 2009 m. (kiek mažiau) neįprastai didėjo kainos ir pelnas. Atsakant pažymima, kad, kaip matyti iš 5.5.2.1 ir 5.5.4.1 lentelių, neįprastai dideles kainas ir pelną galima sieti tik su 2008 m. Panašu, kad 2009 m. ir per PTL gautam pelnui žaliavų stygius poveikio nebeturėjo. 139 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį gautas pelnas viršijo tikslinį peną, tebegalioja.
(149)
Dėl uždarojo pardavimo: galimybė parduoti dalį produkcijos uždarojoje rinkoje leido užtikrinti aukštą pajėgumų naudojimo lygį ir sudarė sąlygas Sąjungos pramonei sumažinti pastoviąsias išlaidas ir išlikti konkurencingai.
(150)
Galiausiai, atsižvelgiant į su Sąjungos pramone susijusių rodiklių teigiamą pokytį, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė.
5.7. Subsidijuojamo importo poveikis
(151)
Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtis buvo nedidelė, subsidijuojamas importas neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Kaip minėta, laikoma, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė.
6. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(152)
Primenama, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė, nes daugumos žalos rodiklių raida tuo laikotarpiu buvo teigiama. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, žala pasikartotų.
6.1. Nepanaudoti pajėgumai ir nagrinėjamoji šalis
(153)
Tyrimas parodė, kad trijų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų pajėgumų naudojimas per PTL pasiekė labai aukštą lygį. Todėl nepanaudoti pajėgumai, kurie gali būti nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nebūtų taikomos, panašu, yra riboti.
(154)
Atskleidus nustatytuosius faktus, keli Sąjungos gamintojai teigė, kad Indijoje esama daug nepanaudotų pajėgumų ir kad bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficiento negalima laikyti tipišku viso Indijos sektoriaus pajėgumų naudojimo koeficientu. Vienas Sąjungos gamintojas net teigė, kad septynių pagrindinių Indijos eksportuotojų nepanaudoti pajėgumai yra iš esmės didesni nei Sąjungos laisvojoje rinkoje suvartojamas kiekis.
(155)
Atsakant pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas yra svertinis vidurkis, apskaičiuotas remiantis patikrintais, tik su nagrinėjamuoju produktu susijusiais duomenimis. Be to, trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai yra dideli gamintojai ir yra tarp septynių Indijos eksportuotojų, kuriuos skundo pateikėjas įvardijo kaip „pagrindinius“. Priešingai, Sąjungos gamintojų pateikti šių septynių Indijos gamintojų nepanaudotų pajėgumų duomenys daugiausia buvo grindžiami „rinkos informacija“ ir, nors buvo konkrečiai paprašyta, nebuvo pagrįsti patikimais faktiniais įrodymais. Todėl atsižvelgti į minėtą informaciją nebuvo galima ir buvo patvirtinta, kad, remiantis patikrintais bylos duomenimis, Indijos nepanaudoti pajėgumai greičiausiai yra nedideli.
6.2. Indijos eksportuojančių gamintojų eksporto elgsena
(156)
Remiantis oficialiąja Indijos statistika nustatyta, kad per PTL pardavimo eksportui į dešimt pagrindinių Indijos eksporto rinkų kainos buvo vidutiniškai maždaug 20 % mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Šios Indijos eksporto kainos atitiko kitų pagrindinių Sąjungos rinkos dalyvių kainas, kaip nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš šių kitų šalių mažomis kainomis neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, Indijos eksporto kainos neturėtų turėti žalingo poveikio Sąjungos pramonei, nes ji jau dabar turi konkuruoti su kitomis, tokią pačią kainodarą taikančiomis eksportuojančiomis šalimis ir materialinės žalos nepatiria.
(157)
Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainų požiūriu Indijos gamintojai į Sąjungos rinką nukreips šiuo metu į kitas rinkas siunčiamą eksportą. Pirmiausia pažymima, kad jeigu Indijos gamintojai nukreiptų eksportą į Sąjungą, jie turėtų konkuruoti su kitomis trečiosiomis šalimis, kurios jau dabar į Sąjungą eksportuoja didelius kiekius. Be to, kaip minėta 119 konstatuojamojoje dalyje, prieita prie išvados, kad trečiųjų šalių importas, vykdomas tokiomis kainomis, kurios yra panašios į Indijos eksporto į kitas rinkas kainas, neturėjo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Todėl manoma, kad jeigu iš Indijos į Sąjungą bus daugiau eksportuojama panašiomis kainomis kaip į kitas eksporto rinkas, Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatirs.
(158)
Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad tai, jog JAV tam tikroms Indijos antibiotikų gamybos įmonėms buvo taikomas importo draudimas, reiškia, kad papildomi kiekiai bus vėl nukreipti į Sąjungos rinką. Vis dėlto, šiuo požiūriu pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados dėl galimo eksporto nukreipimo tebegalioja.
6.3. Uždaroji rinka
(159)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu uždaroji rinka sudarė 50-60 % Sąjungos pramonės laisvosios ir uždarosios rinkos, suvartojimas Sąjungos pramonės uždarojoje rinkoje tuo laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 20 %. Atsižvelgiant į šios rinkos savybes ir dydį, manoma, kad, leidus nebetaikyti priemonių, galimas eksporto iš Indijos padidėjimas neturės poveikio uždarajai rinkai, o Sąjungos pramonė išlaikys didelį pajėgumų naudojimo koeficientą bei masto ekonomiją.
6.4. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(160)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, subsidijuojamas importas iš Indijos greičiausiai nepadarys materialinės žalos Sąjungos pramonei, nes daugumos žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama, nepaisant reikšmingo ir didėjančio kitų šalių importo, vykdyto kainomis, panašiomis į Indijos eksporto į kitas šalis kainas. Todėl buvo prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, materialinė žala greičiausiai nepasikartos.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
(161)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad turėjo būti atlikta Sąjungos interesų bandomoji analizė. Atsakant pažymima, kad atsižvelgiant į tai, jog žalos pasikartojimo tikimybės nėra, nagrinėti Sąjungos interesus netikslinga. Todėl argumentas atmestas.
8. SPECIALIOJI STEBĖSENA
(162)
Atsižvelgiant į išvadą dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, ir poveikio, kurį jis gali daryti būsimiems prekybos srautams, Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importo apimtis. Pastebėjusi reikšmingų kiekio pokyčių, Komisija svarstys, kokių priemonių, jei būtina, reikia imtis.
(163)
Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo.
9. GALIOJIMO PABAIGA
(164)
Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus, manoma, kad yra tikslinga panaikinti tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams taikomą kompensacinį muitą.
(165)
Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis siūlyta baigti tyrimą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Gautos pastabos aptartos atitinkamose konstatuojamosiose dalyse ir jos nebuvo tokios, kad būtų reikėję keisti pirmiau išdėstytas išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Baigiama kompensacinių priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, kurių KN kodai šiuo metu yra ex29411000 ir ex29419000, galiojimo termino peržiūra, inicijuota pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį, ir panaikinamos Indijos kilmės importuojamiems produktams galiojančios priemonės.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 4 d.