РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 август 2011 година
относно помощ SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08), която Португалия планира да предостави на Petrogal
(нотифицирано под номер C(2011) 5546)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/466/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 19 ноември 2009 г. Комисията уведоми Португалия за своето решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на регионална ad hoc помощ в полза на инвестиционен проект на Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. („Petrogal“), свързан с нефтопреработвателните му дейности в Sines и Matosinhos („инвестиционният проект“). С писмо от 9 декември 2009 г. Португалия предостави за публикуване неповерителната версия на решението за откриване на процедурата.
(2)
С писмо от 17 декември 2009 г. Португалия поиска удължаване на срока за представяне на мнение с един месец. Комисията одобри това искане на 22 декември 2009 г. Португалия представи своето мнение с писмо от 21 януари 2010 г.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
Комисията получи мнения от Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), от Confederação da Indústria Portuguesa (4), от Associação para a eficiência energética (5), от конкурент № 2 (6) - предприятие, конкуриращо се с Petrogal (7), от конкурент № 1 (8) (9), от União Geral de trabalhadores (10), от община Sines (11), от Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) и от Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
С писма от 9 март, 10 март, 17 март и 19 март 2010 г. Комисията препрати тези мнения на Португалия, която получи възможност да изрази своята позиция; нейните забележки бяха получени с писмо от 8 април 2010 г.
(6)
С писма от 15 и 28 юли 2010 г. (14) Комисията поиска допълнителна информация, която бе предоставена от Португалия с писма съответно от 16 и 23 август 2010 г.
(7)
С писма от 4 и 5 август 2010 г. Комисията поиска разяснения от конкуренти № 1 и № 2, които бяха предоставени с писма от 10 и 15 септември 2010 г. С писмо от 20 септември 2010 г. тези разяснения бяха представени на Португалия за мнение.
(8)
Комисията поиска допълнителна информация от Португалия с писма от 17 септември и 1 октомври 2010 г. Португалия отговори на 18 и 29 октомври 2010 г.
(9)
С писма от 13 октомври 2010 г. от конкуренти № 1 и № 2 беше поискано да предоставят конкретни подробности във връзка с техните отговори съответно от 10 и 15 септември 2010 г.
(10)
С писма от 21 и 28 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия отговори с писмо от 12 ноември.
(11)
С писмо от 10 ноември 2010 г. конкурент № 1 представи разяснения към своето писмо от 15 септември 2010 г. Тези разяснения бяха предоставени на Португалия за мнение на 12 ноември 2010 г. и тя отговори на 19 ноември 2010 г.
(12)
С писмо от 30 ноември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия представи своя отговор с писмо от 20 декември 2010 г.
(13)
С писмо от 11 ноември 2010 г. Комисията поиска от Португалия да представи анализ на разходите и ползите от инвестиционния проект. Португалия представи поисканата информация на 1 декември 2010 г.
(14)
С писмо от 6 януари 2011 г. Португалия представи информация относно акционерите на Petrogal.
(15)
На 12 януари 2011 г. бе проведена среща между португалските органи, представители на Petrogal и Комисията. С писмо от 25 януари 2011 г. Португалия представи информация относно някои от въпросите, повдигнати по време на срещата (например пазарна оценка, стимулиращ ефект на помощта).
(16)
С писма от 24 януари, 16 март и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация относно потенциалния съпоставителен сценарий за инвестиционния проект, на които Португалия отговори с писма съответно от 7 февруари, 4 април и 29 април 2011 г. С електронно писмо от 7 юни 2011 г. Комисията поиска информация, която не бе представена от Португалия в предишни писма. Португалия предостави информация относно някои от тези въпроси с електронно писмо от 9 юни 2011 г. и писма от 11 и 17 юни 2011 г.
(17)
С писмо от 24 юни 2011 г. Комисията поиска от Португалия да представи разяснения за липсващата информация по отношение на пазара на дизелово гориво. Португалия представи тази информация с писма от 30 юни и 14 юли 2011 г. С писмо от 20 юли 2011 г. португалските органи представиха своето съгласие Комисията да приеме това решение на английски език.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ
2.1. Получател
(18)
Получателят на държавната помощ Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (наричан по-долу „Petrogal“) е дъщерно дружество, притежавано изцяло от Galp Energia, SGPS, S.A. („Galp Energia“). Главните акционери в Galp Energia са ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV („Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas („Parpública“) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA („CGD“) (18) (1 %) и други (23,31 %). Galp Energia е холдинговата компания на Galp Energia Group („Galp“). Galp Energia извършва дейност на пазара на петролни продукти (който включва дейности по рафиниране и маркетинг, например продажби на едро и дребно) и на пазара на газ.
(19)
Холдинговата компания първоначално беше учредена на 22 април 1999 г. под името GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., главно с цел търговия с нефт и природен газ, като обедини две съществуващи по онова време дружества, притежавани от португалското правителство, които бяха поставени под контрола на Galp Energia, а именно Petrogal, с дейност насочена към петролни продукти, и GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., с дейност насочена към природен газ (19).
(20)
Дейността на Galp Energia също така обхваща маркетинг на едро и дребно на рафинирани петролни продукти на Иберийския полуостров. Дружеството е лидер на пазара в Португалия (20) и се отчита ръст на присъствието му в Испания.
(21)
Petrogal притежава единствените две рафинерии в Португалия. Рафинериите са разположени в Sines и Matosinhos. Рафинирането обхваща всички дейности по рафиниране, доставки и логистични услуги. Petrogal е най-големият продавач на петролни продукти в Португалия, както и един от най-големите на Иберийския полуостров. На практика дружеството обслужва целия внос на суров нефт и част от вноса на рафинирани продукти в Португалия; освен това то обслужва 80 % от капацитета за съхранение на суров нефт и рафинирани продукти (21) и заема важна позиция в логистичната инфраструктура за нефтопродукти в Португалия.
(22)
Petrogal разполага с обширна продуктова гама, която включва бензин, дизелово гориво, гориво за реактивни двигатели, течно гориво, нафта, ВНГ (втечнен нефтен газ), битум и някои ароматни продукти. В резултат на дейността по рафиниране се извършват доставки на нефтопродукти за отделите на Petrogal, свързани с продажби на дребно, продажби на едро и маркетинг на ВНГ за конкуренти и чуждестранни клиенти, както и за обслужването на техните активи по рафинирането и логистични инструменти. Petrogal съхранява и транспортира своите продукти, като използва или притежавани изцяло от него складове, или свързани с него логистични компании.
(23)
На фигура 1 са представени правата на собственост и контрол по отношение на Petrogal:
(24)
На 29 декември 2005 г. беше подписано споразумение между акционерите Amorim Energia, ENI и Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN), а CGD се присъедини към споразумението на 28 март 2006 г. („споразумението между акционерите“). Споразумението между акционерите влезе в сила на 29 март 2006 г. за срок от осем години. В съответствие с член 20, първи параграф, буква в) от португалския кодекс за ценните книжа, правата на глас, свързани с акциите в Galp Energia, които са притежавани от страните по споразумението между акционерите, реципрочно се прехвърлят на другите страни. В съответствие с това се счита, че Galp Energia се контролира съвместно от акционерите, които са страни по споразумението между акционерите.
(25)
Според Португалия в резултат на споразумението между акционерите те, и по-специално ENI, не могат да контролират и самостоятелно да определят стратегии във връзка със своите собствени дейности по рафиниране и дейностите по рафиниране на Petrogal.
2.2. Инвестиционен проект на Petrogal
(26)
Целта на инвестиционния проект е реорганизация и разширяване на съществуващите нефтопреработвателни съоръжения в Sines и Matosinhos, единствените две съществуващи рафинерии в Португалия. В допълнение към това инвестиционният проект цели подобряване на интеграцията и ефектите на синергия между двете рафинерии. Чрез него се създава възможност за използване на по-тежки фракции на суров нефт.
(27)
Целта на инвестиционния проект е най-вече да се увеличи производството на дизелово гориво за сметка на бензина. Заключението в инвестиционния проект е, че повишеното използване на тежък суров нефт ще намали разходите за суровини и ще позволи гъвкавост по отношение на произхода на преработвания суров нефт.
(28)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Matosinhos се състои по-точно в построяване на цех за вакуумна дестилация, в който да се получава вакуумен газьол (ВГ), и построяване на нов нисковискозен цех (цех за висбрекинг) за лек термичен крекинг на получения вакуумен остатък.
(29)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Sines цели построяване на нов цех за хидрокрекинг, по-специално цех за хидрокрекинг на вакуумен газьол, в който да се произвежда дизелово гориво и гориво за реактивни двигатели. Съгласно инвестиционния проект цехът за хидрокрекинг ще използва като изходна суровина вакуумен газьол и газьол, получен чрез висбрекинг, произведени в рафинериите в Matosinhos и Sines, като по този начин напълно се оползотворява капацитетът за преработване на държавното оборудване по рафиниране. Ще се преработват около [] барела на ден и ще се използва около [] хил. тона/годишно остатък от атмосферна дестилация като първична изходна суровина.
(30)
Продуктите, получен чрез хидрокрекинг (ВНГ, тежка нафта (22) и дизелово гориво) са […] хидрогенирани, което им придава по-високо качество. В резултат на инвестиционния проект се очаква увеличаване единствено на производството на дизелово гориво и тежка нафта.
(31)
В съответствие с инвестиционния проект част от тежката нафта, произвеждана в рафинерията в Sines ще бъде транспортирана до Matosinhos като суровина за инсталацията на Petrogal за ароматни продукти (23), което ще представлява следваща стъпка към увеличената интеграция на двете рафинерии. Увеличеното производство на тежка нафта е неизбежна техническа последица от проекта за преобразуване на рафинерията в Sines.
(32)
Работите по инвестиционния проект започнаха през 2008 г. (първата поръчка беше сключена на 14 март 2008 г. в резултат на решението, взето от съвета на директорите на 5 март 2008 г.) и трябваше да приключат до 31 декември 2010 г. Очаква се пълният производствен капацитет да бъде достигнат през 2011 г.
2.3. Единен инвестиционен проект
(33)
Португалия заявява, че въпреки географското разстояние между двете рафинерии (около 450 km с морски транспорт) инвестиционният проект следва да се разглежда като единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (24) (наричани по-долу „ННРП“). Португалските власти потвърждават, че дружеството Petrogal не е получавало държавна помощ през трите години преди началото на инвестиционния проект, за който е изпратено уведомление.
2.4. Разходи за инвестиционния проект
(34)
Инвестицията в Sines представлява инвестиционни разходи в размер на [] EUR в номинална стойност. Рафинерията в Sines следва да получи помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което ще доведе до интензитет на помощта от 16 %. Що се отнася до рафинерията в Matosinhos, инвестицията е в размер на [] EUR (номинална стойност) и рафинерията ще се възползва от помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 13 %.
(35)
Допустимите разходи за инвестиционния проект са 974 064 894 EUR в сегашна стойност (1 058 934 146 EUR в номинална стойност) и представляват изключително разходи за оборудване (не за земя или сгради). Размерът на помощта за двете рафинерии възлиза на 121 091 314 EUR в сегашна стойност (160 484 007 EUR в номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 %. В таблица 1 е представена разбивка на допустимите разходи по години:
Таблица 1
Допустими разходи (в EUR)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Общо
Дълготрайни материални активи
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Финансиране на инвестиционния проект
(36)
Petrogal планира да финансира този инвестиционен проект със собствени ресурси в допълнение към държавната помощ, за която дружеството е кандидатствало (160 484 007 EUR в номинална стойност). Не се предвиждат други източници на финансиране с държавна помощ. Инвестиционният проект също така се ползва от заеми от Европейската инвестиционна банка на стойност от общо 500 млн. EUR, одобрени през 2009 г. Собственият принос на получателя към допустимите разходи възлиза на 36 %.
2.6. Таван на регионалната помощ
(37)
В съответствие с картата за регионална помощ на Португалия за периода 2007-2013 г. (26) регионите Alentejo и Norte, в които са разположени рафинериите съответно в Sines и Matosinhos, отговарят на критериите за регионална помощ съгласно дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от Договора, с тавани за регионална инвестиционна помощ за големи предприятия в размер на съответно 40 % и 30 % брутен еквивалент на помощта (БЕП).
2.7. Принос към регионалното развитие
(38)
Очаква се инвестиционният проект да доведе до разкриване на приблизително 150 преки работни места и 450 непреки работни места в двата региона. Освен това в съответствие с информацията, представена от Португалия, по време на строителните работи ще бъдат разкрити приблизително 3 000 временни работни места.
2.8. Форма на помощта
(39)
Държавната помощ ще бъде предоставена като ad hoc помощ, при чието проектиране бяха следвани разпоредбите на схема за помощ с изтекла давност (N 97/1999), основана на Наредба-закон № 409/99 от 15 октомври 1999 г.
(40)
След като Министерският съвет на Португалия прие резолюцията на 6 март 2008 г., на 10 март 2008 г. бяха подписани два договора между португалското правителство, Petrogal и Galp Energia с цел предоставяне на държавна помощ. Двата договора бяха „договор за предоставяне на данъчни облекчения“ и „инвестиционен договор“ („договорите за помощта“).
(41)
В подписаните договори за помощта се предвижда концесия на данъчния кредит, свързан с осъществяването на инвестиционния проект. Помощта представлява данъчен кредит, който ще се приспада от бъдещи плащания на корпоративен подоходен данък. Размерът на данъчния кредит ще бъде изчислен от португалските власти като процент от допустимата инвестиция. Данъчният кредит ще се използва само за данъци, генерирани от инвестиционния проект. В случай че данъчният кредит не бъде изцяло приспаднат, оставащата част от данъчния кредит пак може да бъде приспадната до изтичането на договора (а именно 31 декември 2016 г.).
2.9. Размер на помощта
(42)
Португалия възнамерява да предостави регионална помощ в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност, която ще се предоставя от 2011 г. нататък. В таблица 2 по-долу, предоставена от португалските власти, се дават подробности за графика за предоставяне на помощта:
Таблица 2
Година
Изчислен облагаем приход
Данъци
Използване на данъчния кредит (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Португалия потвърди, че помощта за инвестиционния проект няма да се кумулира с помощ, получена за същите допустими разходи, от други местни, регионални, национални или европейски източници.
(44)
Освен това помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестициите в подпомаганите райони минимум пет години след осъществяването на инвестиционния проект.
(45)
Португалия потвърди, че Комисията трябва да разреши предоставянето на помощта.
(46)
Petrogal кандидатства за държавна помощ във връзка с инвестиционния проект на 22 януари 2007 г. На 23 януари 2007 г. португалските власти потвърдиха писмено пред Petrogal, че като си запазват правото на обстойна проверка, те считат, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, заложени в „данъчната схема“, преди започване на работа по проекта.
(47)
Португалия се ангажира да не превишава максималния размер на помощта и максималния интензитет на помощта, определени в настоящото решение, дори в случай на по-ниски или по-високи допустими разходи.
2.10. Общи разпоредби
(48)
Португалия се ангажира да представи следните документи:
-
в срок от два месеца след предоставяне на помощта: копие от документа, изпратен на Petrogal, с който дружеството се уведомява, че договорите за помощта са влезли в сила;
-
на всеки пет години с начало датата, на която Комисията одобри помощта: междинен доклад (който включва информация за изплатения размер на помощта, за изпълнението на договора за помощта и за всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рамките на същия обект/цех);
-
в срок от шест месеца след предоставянето на последния транш от помощта въз основа на съобщения график за предоставяне на помощта: подробен окончателен доклад.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(49)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора („решението за откриване на процедурата“) Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на помощта с разпоредбите на ННРП. В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на въпросите, посочени в съображения 50-64.
3.1. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП
(50)
В точка 34 от ННРП се описват стандартните категории на първоначална инвестиция „в материални и нематериални активи“, свързани със:
-
създаването на нов обект;
-
разширяването на съществуващ обект;
-
диверсификация на производствената гама на обекта с нови, допълнителни продукти;
-
основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект.
Заместващите инвестиции, които не отговарят на някое от посочените по-горе условия, са изключени от обхвата на определението на първоначална инвестиция.
(51)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали инвестиционният проект, чиято цел е модернизиране и по-добро интегриране на двете рафинерии за увеличаване на производството на дизелово гориво (и успоредно с това и на нафта) при същевременно намаляване на производството на бензин, би могъл да се счита за първоначална инвестиция. Комисията заяви, че инвестиционният проект не представлява инвестиция в нов обект, нито диверсификация на производствената гама на съществуващ обект с нови, допълнителни продукти. При все това би могло да се заключи, че проектът включва някои аспекти, свързани с „разширяване“ и „основна промяна на производствения процес“.
(52)
В решението за откриване на процедурата Комисията изтъкна, че тъй като мярката за помощ трябва да се оцени като ad hoc помощ, Португалия трябва да демонстрира, че инвестиционният проект способства за изпълнението на една последователна стратегия за регионално развитие по смисъла на точка 10 от ННРП.
(53)
По-специално Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали очакваният принос към регионалното развитие действително ще компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта (160 млн. EUR помощ, с която се създават само 150 преки работни места).
(54)
В този контекст Комисията изтъкна, че са налице основания за съмнение дали помощта е необходима, тъй като, както е видно от финансовите отчети на Petrogal за 2008 г., инвестиционният проект е част от индустриалната стратегия на дружеството и вероятно ще бъде осъществен и при съпоставителен сценарий без държавна помощ. Комисията посочи, че помощта не изглежда необходима за реализирането на инвестицията (дейностите по която започнаха през 2008 г.) и че Португалия е могла да проучи и други места за инвестицията. Ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията.
(55)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, предвидени в точка 38 от ННРП. В случай на ad hoc помощ компетентният орган следва да издаде писмо за намерение да предостави помощта, което зависи от одобрението на Комисията, преди да започне работата по проекта.
(56)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали писменото потвърждение от страна на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за държавна помощ, действително отговаря на изискванията на точка 38 от ННРП.
3.2. Оценка на помощта съгласно разпоредбите за помощ за големи инвестиционни проекти
(57)
Португалия отправи уведомление за инвестиционния проект в двете рафинерии като за единен инвестиционен проект. В съответствие с точка 60 от ННРП дадена първоначална инвестиция се счита за единен инвестиционен проект, когато представлява едно икономически неделимо цяло, като се вземат предвид техническите, функционалните и стратегическите връзки и непосредствената близост.
(58)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на разстоянието между двете рафинерии. Освен това класифицирането на инвестиционния проект като единен инвестиционен проект би означавало прилагане на коригиран таван за регионална помощ въз основа на процента на редуциране в съответствие с точка 67 от ННРП.
(59)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно оценката на помощта съгласно разпоредбите на тези две точки от ННРП.
(60)
По-специално Комисията не бе в състояние да достигне до заключение кои съответни продукти са обхванати от инвестиционния проект. Не е ясно дали продуктите са единствено дизелово гориво и нафта, както твърди Португалия, или следва да се вземат под внимание и други продукти от нефтопреработвателните дейности. Трябва да се отчете потенциалната взаимозаменяемост на продуктите от рафиниране от гледна точка на доставките, както и фактът, че нафтата може да бъде счетена за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП.
(61)
Комисията изрази съмнения относно съответния продуктов пазар и дали следва да се счита, че той е на ниво „след рафиниране“ за дизеловото гориво и нафтата, както твърди Португалия.
(62)
Комисията изрази съмнения дали съответните географски пазари за съответните продукти следва да бъдат определени на национално равнище, на регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнището на Европейското икономическо пространство (ЕИП).
(63)
Освен това Комисията изрази съмнения дали Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които Petrogal принадлежи, са с пазарен дял под 25 % на съответния пазар, както се изисква съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(64)
На последно място, в съответствие с точка 68, буква б) от ННРП Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти за това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки съответен пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и в този случай дали средният годишен ръст на видимото потребление на този продукт през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
4.1. Мнение на Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR)
(65)
AIPQR счита, че инвестиционният проект е от огромно значение за стимулиране на португалската икономика и за подсилване на европейската конкурентоспособност в нефтохимическия и нефтопреработвателния сектор. Ако инвестиционният проект не може да се финализира или ако не бъде осигурена необходимата подкрепа за неговото осъществяване, това може да окаже сериозни последици по отношение на автономността и подпомагането на нефтохимическата верига.
(66)
Новият производствен цех за PTA (пречистена терефталова киселина), планиран от Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., което е дъщерно дружество на La Seda de Barcelona S.A в Испания) в Sines ще увеличи значително нуждите от нафта на La Seda. На свой ред повишеното производство на нафта от цеха за хидрокрекинг на Petrogal е от решаващо значение за осъществяването на инвестицията на La Seda, която се изчислява на около 400 млн. EUR.
(67)
Според AIPQR инвестиционният проект ще намали дефицита на дизелово гориво на европейско равнище.
(68)
AIPQR счита, че приносът на Petrogal е от огромно значение за осъществимостта и насърчаването на развитието на Центъра за конкурентоспособност и технологии в нефтохимическия, нефтопреработвателния и промишления отрасъл като част от португалската стратегия за насърчаване на ключови отрасли за националната и регионалната икономика.
(69)
Според AIPQR дизеловото гориво, получено чрез хидрокрекинг, е с по-високо качество, което гарантира по-ефикасно изгаряне и свеждане до минимум на замърсителите в емисиите на отработени газове. Качеството на дизеловите продукти и също така енергийната ефективност, която следва да бъде достигната с инвестиционния проект, ще позволят да бъде изпълнен плана на Petrogal за енергийна ефективност за периода 2008-2011 г.
(70)
Освен това AIPQR счита, че инвестиционният проект ще допринесе за социалната и икономическата устойчивост на регионите Matosinhos и Sines, както и за националната социална и икономическа устойчивост като цяло.
4.2. Мнение на Associação para a eficiência energética (COGEN)
(71)
Инвестиционният проект е уместен: повишена гъвкавост на доставките и увеличена автономност при дизеловото гориво.
(72)
Според COGEN с инвестиционния проект ще се създадат големи възможности от гледна точка на технологичните иновации и ще бъдат разкрити около 150 преки работни места и около 500 непреки работни места на средно ниво, като всички те ще бъдат постоянни.
(73)
От гледна точка на енергетиката COGEN счита, че проектите за преобразуване на двете рафинерии ще доведат до икономия на енергия в размер на 14 %. Освен това COGEN подчертава, че инвестиционният проект също така ще допринесе за осъществимостта на друг вид инвестиция, която не е обхваната от инвестиционния проект - разкриването на две инсталации за комбинирано производство на топло- и електроенергия с мощност 82 MW, по една в двете рафинерии - което ще доведе до увеличаване с около 12 % на капацитета на тази технология в Португалия.
4.3. Мнение на Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)
(74)
CIP счита, че инвестиционният проект цели подобряване на положението в Португалия, което се характеризира със:
i)
несъответствие между потреблението на дизелово гориво за моторни превозни средства и сегашния преработвателен капацитет на Португалия, в резултат на което се получава хронична необходимост от внос на големи количества дизелово гориво и продажба на излишъка от бензин в чужбина;
ii)
очакван излишък на течно гориво в бъдеще, породен от факта, че течното гориво вече не се използва за производство на електроенергия и че се обезкуражава използването на течно гориво в промишлеността като цяло, както е заложено в португалската национална програма за справяне с промяната на климата;
iii)
тенденции на международните пазари, свързани с увеличаване на покупките на по-тежки фракции на суров нефт с по-висока киселинност, което ще увеличи гъвкавостта при избора на суров нефт;
iv)
осъществяване на принос към сигурността на доставките.
(75)
CIP счита, че инвестиционният проект ще доведе до значително увеличаване на енергийната ефективност на двете рафинерии в съответствие с ангажиментите, които Португалия пое пред ЕС във връзка с увеличаване на европейската енергийна ефективност с 10 %.
(76)
CIP счита, че предвиденото разкриване на около 150 работни места за висококвалифицирани специалисти и 450 непреки постоянни работни места ще допринесе в значителна степен за икономическото развитие на Португалия. То ще стимулира местната икономика в засегнатите региони, където БВП на глава от населението е по-нисък от средния БВП за страната, и ще доведе до разкриването на около 5 000 временни работни места по време на строителните работи.
4.4. Мнение на União Geral de Trabalhadores (UGT)
(77)
UGT счита, че инвестиционният проект ще насърчи регионалното развитие и ще окаже положително въздействие върху икономическото развитие и социалното и териториалното сближаване на съответните региони. Засегнатите региони се характеризират с високи нива на безработица, стопанска структура с ниска степен на диверсификация и БВП на глава от населението под средното равнище за страната. Инвестиционният проект ще окаже значително въздействие върху промишлеността в двата региона и в Португалия като цяло, тъй като ще бъдат развити дейности както нагоре, така и надолу по веригата, по-специално в области като машиностроене и гражданско строителство, електропроизводство или дори търговия и кетъринг.
(78)
UGT счита, че инвестиционният проект ще доведе до разкриване на повече и по-добри работни места, и то в момент, когато безработицата се увеличава с бързи темпове поради икономическата и социалната криза. Инвестиционният проект е изготвен така, че да бъдат разкрити 150 преки работни места в двете рафинерии, много от тях за висококвалифицирани специалисти. Очаква се да бъдат разкрити 450 допълнителни непреки работни места, а по време на строителните работи ще бъдат разкрити 5 000 временни работни места. Инвестиционният проект ще допринесе за запазване на някои от сега съществуващите 2 050 работни места, които могат да бъдат застрашени без инвестиционния проект.
(79)
Освен това UGT счита, че инвестиционният проект ще спомогне за изпълнение на строги стандарти за опазване на околната среда и безопасност, тъй като рафинериите ще бъдат оборудвани с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен.
(80)
Според UGT инвестиционният проект е много важен за подобряването на недостатъчния капацитет на Португалия за рафиниране и производство на дизелово гориво. Съществуващият капацитет за рафиниране очевидно е твърде ограничен, за да покрие нуждите на страната, поради което Португалия зависи от внос на дизелово гориво от други държави (което увеличава стратегическите рискове). Понижаването на вноса на дизелово гориво също така би намалило настоящия търговски дефицит, който до голяма степен се дължи на енергийните сметки.
(81)
На последно място, UGT отбелязва, че инвестиционният проект е важен не само от национална гледна точка, но и за ЕС, тъй като той е изготвен така, че да спомогне за развитието на по-екологосъобразна и по-устойчива икономика.
4.5. Мнение на община Matosinhos (CMM)
(82)
CMM счита, че разкриването на работни места оказва значително влияние върху областта. Благодарение на разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти със заплати над средното ниво за региона рафинерията в Matosinhos ще допринесе за увеличаването на покупателната сила в областта и региона. Проектът ще окаже значително въздействие върху регионалната брутна добавена стойност в резултат на функционирането на рафинерията и дейността на стотици търговски и промишлени малки и средни предприятия, по-специално с оглед на факта, че безработицата в региона е около 13 % (над средното равнище за страната). CMM счита, че инвестиционният проект е от решаващо значение за региона от икономическа и социална гледна точка.
4.6. Мнение на община Sines (CMS)
(83)
CMS е убедена във важността на новите производствени цехове на рафинерията в Sines за развитието на местната и регионалната икономика. Проектът ще окаже положително въздействие върху социалното развитие в региона поради разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти и създаването на повече и по-добри малки и средни предприятия.
4.7. Мнение на Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)
(84)
CGTP счита, че инвестиционният проект води до изключително положителни ефекти за околната среда и е важен за регионалното развитие на Португалия, тъй като:
i)
ще създаде възможност да се предложи по-голяма диверсификация на продукти с по-високо качество на националния отрасъл за органична химия, както и за износа. Поради това инвестиционният проект ще допринесе положително за повишаването на стойността на профила на специализация в промишлеността;
ii)
ще доведе до разкриването на стотици постоянни работни места и няколко хиляди временни работни места по време на строителните работи, и то основно в региони с някои от най-високите равнища на безработица в Португалия;
iii)
ще допринесе за развитието на местната икономика на равнището на жилищното настаняване, търговията и хотелиерството, наред с други икономически дейности.
4.8. Мнение на Associação Industrial Portuguesa (AIP)
(85)
AIP изтъква, че инвестиционният проект ще окаже решаващ принос за повишаване на благосъстоянието в регионите Norte и Alentejo.
(86)
Регионът Norte, в който се отчита 11,6 % безработица при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.), понастоящем е регионът с най-високо равнище на безработица в Португалия и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В сегашния контекст на социална криза разкриването на 500 преки работни места и 200 постоянни непреки работни места, както и около 2 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
(87)
Регионът Alentejo е сред регионите с най-висока безработица в Португалия - 10,2 % при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.) - и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В този контекст разкриването на 100 преки работни места и 250 постоянни непреки работни места, както и около 3 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
4.9. Мнение на конкурент № 1
4.9.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(88)
Според конкурент № 1 инвестиционният проект може да се счита за просто „разширяване на съществуващ обект“ по смисъла на точка 34 от ННРП. Инвестиционният проект не може да бъде счетен за единен инвестиционен проект, защото дълготрайните активи от инвестицията ще бъдат „икономически делими“ по смисъла на точка 60 от ННРП. Рафинериите в Sines и Matosinhos действително са физически отдалечени една от друга. В инвестиционния проект ясно се определят отделни инвестиции за всяка рафинерия. Рафинериите могат да избират между цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг без цех за хидрокрекинг или обратното. Поради това инвестициите за рафинериите не са непременно пряко свързани. Във всеки случай рафинериите биха могли да функционират самостоятелно, без да е необходима никаква интеграция. Освен това рафинерията в Matosinhos би могла да продава своята продукция от вакуумен газьол на международните пазари, а цехът за хидрокрекинг, разположен в Sines, би могъл да се захранва с вносен вакуумен газьол.
(89)
Португалия посочва единствено разкриването на преки и непреки работни места като принос на инвестиционния проект към регионалното развитие. Поради това не може да се демонстрира, че инвестиционният проект допринася за по-последователна стратегия за регионално развитие и че спомага за постигане на целта за икономическо сближаване (28). Трудно е да се приеме, че изразходването на над един милион евро за разкриването на едно пряко работно място може да се счита за изключителен принос към регионалното развитие. В тази връзка съотношението между размера на помощта и преките работни места за инвестиционния проект се сравнява с предишни решения на Комисията (представени в таблица, в която се прави преглед на това съотношение в предишни решения на Комисията). Освен това конкурент № 1 счита, че инвестиционният проект не е свързан с никаква предполагаема пазарна неефективност.
(90)
Що се отнася до официалното изискване за стимулиращ ефект, дружеството Petrogal не е получило писмо за намерение от страна на Португалия преди започване на работа по проекта. Поради това конкурент № 1 заключава, че помощта не е в съответствие с точка 38 от ННРП.
(91)
От гледна точка на икономическата оценка конкурент № 1 счита, че помощта не отговаря на критерия за необходимост и не води до стимулиращ ефект. Инвестиционният проект представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланс между търсенето и предлагането и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Това е инвестиция в отговор на естественото развитие на търсенето на дизелово гориво. Всички други оператори в Европа осъществяват подобни инвестиции в рафинериите без наличие на държавна помощ. Поради това фактите сочат, че инвестиционният проект така или иначе би бил осъществен, което е в разрез с точка 22 от съобщението на Комисията от 24 юни 2009 г. (29) („съобщението за задълбочена оценка“).
(92)
Конкурент № 1 счита, че съответните продукти са:
-
дизелово гориво (което е краен продукт),
-
нафта (което е междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП), поради което нефтохимическите продукти, получени от нафта, също трябва да се считат за съответни продукти,
-
остатъци от хидрокрекинг (когато цехът за хидрокрекинг не е оборудван със съоръжение за рециклиране).
- Дизелово гориво
(93)
Според конкурент № 1 Petrogal е единственият пазарен оператор, който разполага с капацитет за рафиниране на суров нефт в Португалия. Petrogal извършва доставки на своите конкуренти на този пазар. Petrogal контролира най-големите съоръжения за внос и съхранение на бензин и дизелово гориво. Petrogal разполага с най-голямата мрежа от бензиностанции в Португалия. Petrogal има доминираща позиция или поне притежава значителна пазарна сила на голям брой пазари на петролни продукти в Португалия. Конкурент № 1 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е насочена единствено към нивото „след рафиниране“, а че трябва да се оцени и конкурентното положение на нивото на пазара за търговия на едро и дребно на дизелово гориво.
- Нафта
(94)
По отношение на нафтата конкурент № 1 също така заявява, че съответният продуктов пазар, който следва да бъде оценен, не трябва да е ограничен до продажбите „след рафиниране“, а да обхване и дейностите надолу по веригата.
(95)
Що се отнася до съответния географски пазар, съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво спрямо общите продажби на дизелово гориво в Португалия е твърде ниско, за да оправдае избора на регионалния пазар като съответен пазар. Конкурент № 1 счита, че съответният географски пазар е пазарът на Португалия.
(96)
Конкурент № 1 счита, че дейностите на ENI на засегнатите продуктови пазари следва да се вземат под внимание, тъй като ако дадено дружество има решаващо влияние върху политиката по продажбите на друго дружество, трябва да се проучи комбинираният пазарен дял на двете дружества на съответните пазари.
(97)
Конкурент № 1 заключава, че пазарният праг от 25 % за дизелово гориво, определен в точка 68 от ННРП, е превишен в значителна степен. Поради това той счита, че помощта, предоставена за инвестиционния проект, е проектирана да субсидира доминиращия оператор на пазара и да му позволи да запази и увеличи своята пазарна сила. Конкуренцията ще бъде засегната в значителна степен и помощта ще доведе до значително нарушаване на съответните пазари.
(98)
В заключение конкурент № 1 счита, че помощта представлява оперативна помощ, която подсилва пазарната позиция на доминиращ оператор на съответните пазари. Помощта не допринася за получаването на какъвто и да било стимулиращ ефект. Във всеки случай отрицателните ефекти от помощта компенсират всички положителни ефекти, до които води.
4.9.2. Мнения, представени с писма от 15 септември и 10 ноември 2010 г. (в отговор на въпросите на Комисията от 5 август и 13 октомври 2010 г.)
(99)
Подобни инвестиционни проекти са били реализирани в четири рафинерии (La Rabida, Castellón, Cartagena и Bilbao) със същата цел - увеличаване на доходността от активите чрез изграждане на нови преработвателни цехове, които позволяват да се увеличи до максимум добивът на междинни дестилати, да се намали производството на течно гориво и да се преработва по-тежък суров нефт. Конкурент № 1 се позовава и на подобни инвестиционни проекти в Италия (рафинериите в Sannazzaro и Taranto, от ENI), в Германия (Bayernoil), в Литва (Mazeikiu Nafta) и в Беларус (Slavneft).
(100)
Що се отнася до потенциалната референтна норма на възвръщаемост за такива инвестиции в отрасъла, конкурент № 1 заявява, че не му е известно да съществува референтен показател: доходността от даден инвестиционен проект обикновено зависи от капиталовите разходи на всяко дружество и от други аспекти. Конкурент № 1 счита, че за периода, в който е било взето решението за инвестиционния проект, нормата на възвръщаемост в отрасъла на рафинирането следва да бъде поне 10 %.
(101)
Конкурент № 1 се позовава в общ смисъл на съществуването на пречки за вноса във връзка със съответния географски пазар. Той счита, че основният проблем в Португалия е доминиращата позиция на Petrogal на пазара, като дружеството контролира 100 % от капацитета на рафиниране в Португалия, а оттам и най-важните терминали за внос и износ. Освен това той заявява, че Petrogal има доминираща позиция от гледна точка на капацитета за съхранение на продуктите, като съгласно някои независими източници (30) дружеството контролира 90 % от пазара. Това води до дял на Petrogal от продажбите на дребно в размер на около 45 % и дял от продажбите на едро в размер на 80 % на пазара на Португалия.
(102)
Що се отнася до въпроса на Комисията относно наличието на отказ да се даде достъп до складовете на Petrogal, конкурент № 1 не бе в състояние да опише такава ситуация.
(103)
Конкурент № 1 счита, че в Португалия съществуват ограничения на капацитета за съхранение и че разходите за съхранение са по-високи в Португалия в сравнение с други държави, например Испания и Италия, за подобни съоръжения или операции (приблизително 25 % по-високи).
(104)
Конкурент № 1 отчита, че няма съществени разлики между цените на вносното дизелово гориво и цената на дизеловото гориво, закупено от Petrogal, тъй като цените се индексират спрямо международните цени плюс разходи за логистика.
4.10. Мнение на конкурент № 2
4.10.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(105)
Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще увеличи капацитета на Petrogal за производство на дизелово гориво с около 2,5 млн. тона, което ще превърне Португалия от малък вносител в значителен износител на дизелово гориво.
(106)
Конкурент № 2 изразява съмнения по отношение на необходимостта от помощта, тъй като Petrogal е част от голямо дружество и се притежава и контролира от ENI. Petrogal е доходно дружество, което осъществи значителни инвестиции както нагоре по веригата за рафиниране в Бразилия и Ангола, така и надолу по веригата за разширяване на своята разпределителна мрежа в Испания. Дружеството се ползва с привилегирована позиция в Португалия, тъй като е собственик на единствените две рафинерии.
(107)
Petrogal е вертикално интегрирано и е най-голямото дружество, което предлага петролни продукти в Португалия, както и третият по големина конкурент на Иберийския полуостров.
(108)
Конкурент № 2 счита, че държавната помощ не отговаря на официалните изисквания за стимулиращ ефект на помощта, определени в точка 38 от ННРП. Инвестиционният проект сам по себе си е доходна сделка и отговаря на стратегическите цели на Petrogal в средносрочен план, така че би бил реализиран при всички положения.
(109)
Според конкурент № 2 инвестиционният проект ще допринесе за задоволяване на увеличаващите се национални нужди от дизелово гориво, ще позволи на Petrogal да се превърне в нетен износител на други пазари (например Франция и Испания) и ще увеличи маржа на Petrogal за рафиниране.
(110)
Конкурент № 2 счита, че необходимостта от помощта следва да се оцени въз основа на разпоредбите на раздел 2.3 от съобщението за задълбочена оценка.
(111)
Конкурент № 2 се позовава на доклада на PFC Energy, посочен в бележка под линия 29, в който се заявява, че през 2006 г. инвестиционният проект на Petrogal вече е бил стартиран. Инвестиционният проект може да бъде осъществен единствено в регионите Matosinhos и Sines (не защото са подпомагани райони, а защото рафинериите са разположени там).
(112)
На последно място, конкурент № 2 заявява, че по принцип не може да има друго място, в което да се инвестира за преобразуването на съществуващите рафинерии.
(113)
Конкурент № 2 представи мнение само по отношение на дизеловото гориво.
- Ниво „след рафиниране“
(114)
Конкурент № 2 обясни, че макар да няма правни пречки за вноса, той подлежи на (дори може да се твърди, че е ограничен от) множество условия, свързани с редица физически фактори (липса на места за съхранение на вноса, тяхното разположение и собственост, ограниченията на вторичната логистична мрежа), и фактори, свързани с пазарната структура (възможност да се определят цените на ниво „след рафиниране“).
- Ниво на едро
(115)
Другите участници на пазара в Португалия внасят 90 % от общия внос на дизелово гориво, при което срещат сериозни трудности, както беше посочено в доклада на португалския орган по защита на конкуренцията, озаглавен „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) („докладът на органа“). Конкурент № 2 счита, че всички тези фактори правят португалския пазар по-затворен от съпоставими пазари в други държави.
(116)
Конкурент № 2 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е ограничена до нивото „след рафиниране“, а трябва да обхване и каналите за дистрибуция и продажби (на едро и дребно). Инвестиционният проект ще увеличи производството с 2,5 млн. тона годишно, което ще превърне Португалия в държава с годишен излишък от 1,6 млн. тона дизелово гориво плюс 0,5 млн. тона биодизел годишно от рафинерията в Sines.
- Продажби на едро и дребно
(117)
В съответствие с доклада на органа това ниво на продажби се счита за второ ниво в структурата за дистрибуция на дизелово гориво. Цената на дизеловото гориво ще зависи от покупната цена на рафинерията или при внос, към която ще бъдат добавени разходите за транспорт и съхранение, както и маржа от продажбата.
(118)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal се конкурира и на нивото на дистрибуцията, като разполага с ясно конкурентно предимство: всяка помощ, предоставена за намаляване на разходите на Petrogal при производството на дизелово гориво, би подсилила настоящата доминираща позиция на дружеството на пазара на Португалия (51 % на пазара на едро и 37 % на пазара на дребно).
(119)
Конкурент № 2 счита, че съответният географски пазар следва да бъде не по-голям от пазара на Иберийския полуостров. Съответният географски пазар би могъл да бъде на равнището на ЕИП само ако вносът на дизелово гориво ефективно се конкурира с количеството рафинирано дизелово гориво в Португалия (а именно, ако се приеме, че няма правни или икономически пречки за навлизане).
(120)
Помощта за инвестицията ще засегне конкурентите на Petrogal на пазара на Иберийския полуостров, тъй като в рафинериите, разположени в Испания, са реализирани подобни инвестиции (с много сходни стратегически цели) без наличието на държавна помощ.
(121)
Ако продажбите на едро и дребно бъдат счетени за част от съответния продуктов пазар, пазарният дял на Petrogal на националния и местните пазари далеч надхвърля прага от 25 %, определен в точка 68 от ННРП, и помощта не трябва да се предоставя.
(122)
Конкурент № 2 счита, че от гледна точка на предлагането пазарите за търговия на едро с бензин и дизелово гориво са силно концентрирани (водещите четири участници на пазара притежават общо над 95 % пазарен дял), както бе посочено от португалския орган по защита на конкуренцията в неговия доклад.
(123)
Приблизителният дял на Petrogal на пазара за търговия на едро с дизелово гориво в Португалия от гледна точка на обема е между 35 % и 45 %. Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще доведе до допълнителен производствен капацитет от 2,5 млн. тона, и ако този проект се разглежда заедно с другите проекти, предприети от Petrogal, дружеството ще може да задоволява националните нужди на пазара на дизелово гориво в Португалия и също така да изнася близо 2 млн. тона дизелово гориво към съседни държави (Испания и Франция).
4.10.2. Мнение, представено с писмо от 10 септември 2010 г., в отговор на искането за информация от страна на Комисията от 4 август 2010 г.
(124)
Конкурент № 2 посочва, че няма установена референтна норма на възвръщаемост на секторно равнище, тъй като дружествата имат свои целеви проценти и те могат да се различават в зависимост от характеристиките на всеки инвестиционен проект. Конкурент № 2 представя списък с пет рафинерии, които са предприели подобни инвестиционни проекти на обща стойност от над 6 млрд. EUR без наличието на държавна помощ.
(125)
Конкурент № 2 изтъква, че капацитетът за съхранение и пристанищните съоръжения са ограничени. Поради това пратките до Португалия се извършват в по-малки количества, което води до по-големи разходи за дистрибуция, а те на свой ред засягат крайните маржове при продажбите на едро и дребно.
(126)
Що се отнася до съоръженията за съхранение, конкурент № 2 посочва, че инсталациите обикновено се използват от собственика (например Petrogal) за негови цели. Съоръженията за съхранение, принадлежащи на трети страни, предлагат малък обем за складиране поради съществуващи дългосрочни договори, сключени с други оператори.
(127)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal разполага с предимство по отношение на своята продажна цена на дизелово гориво спрямо конкурентите си, която се изчислява на около 3-5 USD/тон поради неговата доминираща позиция при съоръженията за съхранение.
5. МНЕНИЕ НА ПОРТУГАЛИЯ
5.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(128)
Португалия внася поправка, като посочва, че срещата между португалските органи и службите на Комисията е била проведена на 11 март 2009 г. Португалия посочва, че инвестиционният проект не е проект за замяна или усъвършенстване на оборудване; това е проект за преобразуване, който предполага ефективна промяна на процеса на рафиниране с оглед по-добре да се задоволят увеличаващите се нужди от дизелово гориво. Португалия добавя, че ЕИБ ще осигури финансиране и че помощта под формата на данъчен кредит ще бъде предоставяна от 2011 г. нататък. Португалия също така счита, че оценката на инвестиционния проект като ad hoc помощ не трябва да води до затягане на правилата за оценка. В действителност договорът за инвестиционния проект и договорът за помощта, сключени между Португалия и получателя, зависят от положителното решение на Комисията. Тъй като договорите за инвестиционния проект и помощта вече бяха предоставени на Комисията по време на уведомителния етап, Португалия предлага да представи административно писмо - с договорите за инвестиционния проект и помощта, посочени на страница 8 от решението за откриване на процедурата, в приложение към това административно писмо - в което да се посочи влизането в сила на тези договори.
5.1.1. Мнение относно инвестиционния проект
(129)
Португалия счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция, която попада в следните категории: разширяване на съществуващ обект или основна промяна на производствения процес.
(130)
Според Португалия новият цех за вакуумна дестилация и новият цех за хидрокрекинг ще позволят производството на по-големи количества дизелово гориво и следователно съгласуване на производството на дизелово гориво с нуждите на пазара. Такова съгласуване е невъзможно при сегашната конфигурация на системата за рафиниране, която предлага много ограничена гъвкавост за промяна на производството от бензин на дизелово гориво.
(131)
Новият цех за вакуумна дестилация и за висбрекинг в Matosinhos, новият цех за хидрокрекинг в Sines и първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват, ще функционират едновременно. Поради това Португалия счита, че инвестиционният проект представлява разширяване на производствената система с основна промяна на производствения процес.
(132)
Португалските органи обясняват, че новата производствена конфигурация ще подсили допълващите се оперативни и функционални връзки между двете рафинерии: от Matosinhos до Sines ще се превозва вакуумен газьол [], а от Sines до Matosinhos ще се превозва тежка нафта []. Инвестиционният проект се извършва в интегрирана система за рафиниране: рафинериите в Sines и Matosinhos са неделими, по-специално с цел оптимизиране на производството на дизелово гориво. Не е спазен единствено географският критерий („непосредствената географска близост“). При все това разделянето на инвестиционния проект на две части би било изкуствено, защото той е технически, функционално и стратегически неделим (32).
5.1.2. Мнение относно характеризирането на пазара и съответните продукти
(133)
Португалия счита, че съответните продукти са дизелово гориво и тежка нафта, като дизеловото гориво е икономическата причина за инвестицията, а тежката нафта е технически неизбежен страничен продукт от производството в Sines.
(134)
Що се отнася до тежката нафта, произвеждана от модернизираните рафинерии, тя ще се използва в рамките на страната в производството на ароматни продукти в рафинерията на Petrogal в Matosinhos и ще замести вноса (92 % от който е с произход извън ЕС). Инвестиционният проект ще увеличи единствено производството на тежка нафта в Sines (с [200-250] хил. тона годишно) (33). Увеличеното производство на тежка нафта в Sines ще замени количествата, които понастоящем се внасят за Matosinhos, и няма да се продава на трети страни.
(135)
Португалия поясни, че от инвестицията за рафинерията в Matosinhos няма предвидена част специално за цеховете за реформинг на тежка нафта в междинен продукт за производството на ароматни продукти (а именно нафтени деривати) и впоследствие преработването на продукта от реформинг в нафтени деривати в цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos (които се продават на пазара по пазарни цени на вторичния нефтохимически отрасъл). Цената за продукта от реформинг, която плаща цехът за ароматни продукти, ще остане непроменена, тъй като тя се индексира на [10-20] % от равностойността на вноса на нафта и [80-90] % от равностойността на износа на бензин.
(136)
Португалия счита, че нейният съответен национален пазар е отворен и конкурентен без пречки за търговията. Цените на дизеловото гориво се основават на цената за суровия нефт и разходите за рафиниране. Рафинериите трябва да се конкурират с вносителите. Португалия счита, че съответният географски пазар е Северозападна Европа.
(137)
В предишни решения на Комисията се посочва, че нафтата е продукт, който се търгува в международен план, и съответният продуктов пазар е поне Западна Европа.
(138)
На нивото на групата (без да се включват стойностите на ENI, тъй като дружеството не извършва дейности по рафиниране или търговия на дребно на Иберийския пазар и индексът на Херфиндал-Хиршман (HHI) показва ниско ниво на концентрация на европейско равнище) пазарният дял е под 25 % на регионално равнище.
5.1.3. Мнение относно проекта в рамките на европейска, национална и регионална стратегия
(139)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект е в съответствие със стратегически цели, предприети на национално или европейско равнище. Увеличаването до максимум на производството на дизелово гориво - което се изчислява на [1-3] млн. тона годишно от 2011 г. нататък - ще позволи по-оптимално използване на производствения капацитет на националната система за рафиниране. То ще позволи по-добро съгласуване на търсенето и предлагането, както и преодоляване на сериозния дефицит на дизелово гориво и намаляване на излишъка на произвеждания бензин.
(140)
Според Португалия инвестиционният проект ще намали зависимостта от вноса на руско дизелово гориво - цел, приета от Комисията (в нейния Втори стратегически енергиен преглед: план за действие на ЕС за енергийна сигурност и солидарност от 2008 г. (34) и държавите членки.
(141)
Нуждите от дизелово гориво са се увеличили и ще продължат да се увеличават между 2000 и 2025 г., но с настоящите си конфигурации рафинериите могат да се адаптират само маргинално към развитието на нуждите без осъществяването на сериозни инвестиции за модернизиране. Инвестицията на Petrogal е насочена към увеличеното търсене и намалява зависимостта от вноса и свързаните с него рискове на доставките.
(142)
Инвестиционният проект ще насърчи намаляването на емисиите в атмосферата, а енергийната ефективност на инсталациите ще бъде оптимизирана. Предвидените мерки за рационализиране на енергията позволяват намаляване на сегашното потребление на енергия в рафинериите с [] %.
(143)
Когато производството в модернизираните рафинерии започне, ще се обработва същият обем, но при значително по-висок капацитет за преработка, с по-малко потребление на енергия и с намалени емисии.
(144)
Според Португалия въздействието върху замърсяването на въздуха има съществено значение, тъй като инвестиционният проект ще намали емисиите на рафинериите от стационарни източници и така ще допринесе за постигането на регионалните и националните цели за качество на въздуха.
(145)
На регионално равнище значението на инвестиционния проект се признава, доколкото той също така способства за включването на природен газ в портфейла от горива на рафинериите и замяната на настоящата парогенерираща инсталация с инсталация за комбинирано производство на топло- и електроенергия.
(146)
На национално равнище ползите за околната среда могат да бъдат оценени от гледна точка на приноса за постигане на целите, определени в националната програма за намаляване на емисиите на замърсителите серен диоксид и азотни оксиди (35).
(147)
Инвестиционният проект ще подобри качеството на дизеловото гориво и съответно ще намали емисиите на замърсители от превозните средства. Инвестиционният проект също така ще окаже положително въздействие върху биологичните фактори (флора и фауна) и ландшафта.
5.1.4. Мнение относно приноса към регионалното развитие
(148)
Португалия подчертава важния принос на инвестиционния проект към регионалното развитие предвид неговото разполагане в два региона в неравностойно положение, като и в двата се наблюдава висока безработица. И двата региона представляват допустими региони по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, като съгласно картата на регионалната помощ на Португалия се прилага стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия от 40 % (за Sines в региона Alentejo) и 30 % (за Matosinhos в региона Norte). И двата региона попадат в целите за сближаване (определени в регионалната политика на ЕС), с БВП на глава от населението под 75 % от средната европейска стойност.
(149)
Португалия счита, че рафинериите в Sines и Matosinhos представляват основни стълбове на икономиката в тези региони. Португалия очаква, че инвестиционният проект ще доведе до изключително положителни ефекти за заетостта и в по-общ смисъл за икономическата ситуация в регионите Norte и Alentejo.
i) Sines
(150)
Рафинерията в Sines е разположена в Alentejo, регион с БВП с 6 % по-нисък от средния за страната. Регионът се характеризира с намалена гъстота на предприятията и недостиг на модерни услуги за подпомагане на развитието и за иновации. През третото тримесечие на 2009 г. процентът на безработица е бил 10,2 %, което е с 0,4 % над средния за страната, и оттогава насам се е увеличил до 11,6 % в третото тримесечие на 2010 г. (0,7 % над средния за страната).
ii) Matosinhos
(151)
Рафинерията в Matosinhos е разположена в областта Oporto в региона Norte. Регионът Norte понастоящем е най-бедният регион в Португалия съгласно NUTS II (класификация на териториалните единици за статистически цели), с БВП на глава от населението около 20 % по-нисък от средния за страната през 2008 г. Регионът е с процент на икономически растеж под средния за ЕС и за Португалия и се наблюдава ниско равнище на квалифицирани човешки ресурси. Процентът на безработица е нараснал от 11,6 % през третото тримесечие на 2009 г. до 13,2 % през същото тримесечие на 2010 г., което е далеч над средния процент на страната (съответно 9,8 % през 2009 г. и 10,9 % през 2010 г.).
5.1.5. Работни места и обучение
(152)
Според Португалия на оперативен етап инвестиционният проект ще доведе до разкриването на прогнозни 150 нови места, пряко свързани с обслужването на преработващите цехове в двете рафинерии.
(153)
Съотношението между разходите за инвестицията и броя на разкритите преки работни места показва, че отрасълът на рафинирането е много капиталоемък. Освен това в отрасъла се изисква специфично и квалифицирано обучение.
(154)
Инвестиционният проект притежава значителен потенциал за разкриване на непреки работни места, тъй като новите цехове ще увеличат технологичната сложност на рафинериите и ще изискват повече операции по поддръжка. В резултат на политиката на рафинериите за сключване на договори с подизпълнители ще се увеличи търсенето на услуги на специализирани работници. Португалия счита, че „модернизирането на цеховете за рафиниране ще окаже съществено въздействие върху националната промишленост, по-специално върху машиностроителния, енергийния и строителния отрасъл. Изчисленията сочат, че по време на най-натоварения период на строителни работи в строежа на двете рафинерии ще участват около 3 000 работници“ и че „се очаква да бъдат разкрити около 450 непреки постоянни работни места“. Тези работни места ще изискват квалифициран персонал, обикновено със заплата над средната на пазара, и се очаква да окажат социално и икономическо въздействие върху обкръжаващата общност, особено в областта Sines.
(155)
Що се отнася до това дали съотношението от три непреки работни места за всяко пряко работно място, представено в инвестиционния проект - и прилаганата методология - са обосновани, Португалия отговори, че това съотношение следва да се сравни със съотношението в други инвестиционни проекти в същия отрасъл. Като се позовава на други две мерки за държавна помощ, одобрени от Комисията (решения на Комисията относно дела N 898/06 и N 899/06 съответно за нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa) (36), Португалия счита, че съотношението преки/непреки работни места за инвестиционния проект е по-консервативно и реалистично от съотношението на Repsol Polimeros (15 непреки работни места за всяко пряко работно място), макар че и двата проекта представляват проекти за вторично застрояване. Португалия също така отбеляза, че сумите за инвестиционния проект са близки до тези за проекта на Artensa, който е първичен строителен проект (застрояване на нов терен). Освен това Португалия взема под внимание референтния показател, установен от HSB Solomon Associates LLC относно петролната промишленост: PEI (индекс за ефективност на персонала). Този показател показва броя изработени часове по EDC (еквивалентен капацитет на дестилация), тоест общо казано - броя генерирани работни места за всеки преработен барел суров нефт. В последния наличен доклад (стойности за 2008 г.) получателят представи световен индекс от [50-70], който бе съпоставен със 113,7 като средна стойност в проучването и 206,8 като средна стойност за Южна и Централна Европа. Индексът отразява броя работници, които са заети в самата рафинерия, []; и наличието на група от спомагателни дейности въз основа на външни услуги, които се предоставят постоянно. Португалия счита, че това възползване от външни услуги гарантира създаването на непреки работни места и оправдава очакването за разкриване на повече непреки работни места спрямо преки работни места в сравнение със съотношението в проекта на Artensa. Поради това при сравнението с решенията на Комисията, описани в настоящото съображение, Португалия заключава, че тази стратегия е доведена до крайност в проекта на Repsol Polimeros (минимално използване на вътрешни ресурси и максимално използване на външни ресурси). Случаят с Artensa демонстрира обратното, а именно баланс на използването на вътрешни и външни ресурси. Португалия счита, че предложеното съотношение от 3:1 е в съответствие със съотношението в нефтопреработвателния отрасъл и че то правилно отразява степента на възлагане на част от дейностите на Petrogal на външни изпълнители (например в областта на поддръжката).
(156)
В представено на по-късен етап мнение Португалия аргументира това твърдение, като цитира по-скорошен документ (37), публикуван от Комисията, в който според мнението на Португалия се посочва съотношение между 4:1 и 6:1: „следователно, макар в този отрасъл да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че между 400 000 и 600 000 работни места пряко зависят от промишлеността на рафинирането в ЕС“. В бележка 41 от същия документ се посочват „допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга“, което би позволило дори съотношение от 12:1.
(157)
По време на етапа на официалното разследване в допълнителен документ (анализ на разходите и ползите), предоставен на Комисията, Португалия представя в количествено изражение броя съществуващи работни места, които ще бъдат запазени от инвестиционния проект, тъй като беше ясно, че при съпоставителен сценарий без инвестиции Petrogal ще трябва да предприеме някои мерки за преструктуриране, включително намаляване на работната сила. Ако инвестиционният проект не бъде реализиран, ще се наблюдава „загуба на общо 1 240 работни места - 150 преки работни места + 450 непреки работни места (директен резултат от проекта) в допълнение към прогнозираната загуба на 160 преки работни места + 480 непреки работни места поради мерките за намаляване на разходите, които ще бъдат предприети за справяне с намалените маржове за рафиниране на рафинериите в сегашната им конфигурация“.
(158)
Португалия подчертава, че във връзка с инвестиционния проект ще бъдат наети предимно квалифицирани работници със заплата [] над средната на съответния местен пазар. Социално-икономическото въздействие върху обкръжаващата общност в резултат на това ще допринесе за развитието на други предприятия и дейности. Поради това инвестиционният проект ще бъде от полза за създаването и обновяването на инфраструктури и съоръжения в регионите Oporto и Sines и ще осигури необходимите условия за развитието на тези региони до нов етап от гледна точка на качество на живота и конкурентоспособност.
(159)
В своя отговор Португалия също така подчертава, че „по време на строителния етап проектът ще окаже значително въздействие върху националната промишленост, тъй като ще насърчи създаването и развитието на местни предприятия. Когато бъде реализиран, проектът ще насърчи развитието на нови предприятия, свързани с поддръжка, и така ще продължи да консолидира регионалната динамика“. Поради това „с тази инициатива Petrogal ще спомогне да се балансира конкурентоспособността на по-слабо развитите региони спрямо средното равнище за страната. На последно място, проектът ще окаже положително въздействие върху бизнеса в региона Alentejo и върху неговото присъствие на чуждестранните пазари“.
(160)
Освен това чрез увеличаването на потока от суровини и произведени продукти между двете рафинерии инвестиционният проект следва да доведе до изключително положителен ефект върху пристанищните инфраструктури на Sines и Leixões (38), като значително ще увеличи техните дейности и използване, а оттам и оперативните им резултати.
(161)
Накрая, според Португалия Petrogal предвижда, че периодът на експлоатация на инвестиционния проект ще бъде не по-малко от 30 години, което показва дългосрочния ангажимент към регионалните, националните и европейските цели.
(162)
Инвестиционният проект също така ще допринесе за увеличаване на потенциала на регионалните човешки ресурси. За обучението на персонала, участващ в инвестиционния проект, бил той новоназначен или текущ персонал, ще бъдат създадени структури за професионална квалификация и обучение в сътрудничество с техническия колеж Alentejo Litoral (39) в стопанския център на индустриалната и логистична област на Sines (40) (ZILS).
(163)
По отношение на връзките с проекти за научноизследователска и развойна дейност и сътрудничество с университети Португалия посочва, че двете рафинерии представляват центрове за регионално развитие от гледна точка на научни изследвания и обучение. Според Португалия инвестиционният проект следва да окаже положително въздействие и притежава потенциала да доведе до сключване на нови споразумения между Petrogal и образователни центрове в научната и инженерната област.
(164)
Португалия коментира съотношението между инвестицията и броя разкрити работни места с цел да демонстрира неговата разумност, по-специално с оглед на факта, че нефтопреработвателният сектор е много капиталоемък и изисква висококвалифицирана работна сила и големи инвестиции за обучение на квалифицирани служители. По подобен начин Комисията одобри голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места в нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa (41).
(165)
След искане на Комисията да представи анализ на разходите и ползите и оценка на проекта, съпоставими с тези за големи проекти, съвместно финансирани от структурните фондове (42), Португалия представи документ, насочен най-вече към количествено изразяване на социалните и икономическите ползи, произтичащи от инвестиционния проект. В документа се посочва икономическото въздействие от положителния принос в резултат на инвестицията, например: платим данък за проекта; пряка заетост (данъци); непряка заетост (данъци); избегнати помощи за безработица; данък върху потреблението (ДДС); избегнати емисии на CO2 в транспортния и промишления отрасъл; избегнати лихви във връзка с лихвите по външния дълг на португалското правителство; товари и демюрейдж (данъци); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност.
(166)
Местните ползи от инвестиционния проект се състоят от следното: данък върху потреблението (ДДС); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност (като всички заедно възлизат на 49 млн. EUR в нетна сегашна стойност), докато останалите ползи следва да се считат за национална придобивка (като всички заедно възлизат на 454 млн. EUR в нетна сегашна стойност) от полза за цялата национална икономика и поради това могат да се разпределят само отчасти към засегнатите региони. Ако приемем, че тази национална придобивка е пропорционално разпределена между португалските региони съгласно тяхната относителна икономическа тежест, като регионите Norte и Alentejo представляват 34,8 % от португалския БВП през 2007 г., общите регионални ползи (възлизащи на 195 млн. EUR в нетна сегашна стойност) далеч надхвърлят разходите за предоставената помощ за инвестиционния проект (които възлизат на 121 млн. EUR в нетна сегашна стойност).
5.1.6. Мнение относно необходимостта от помощта
(167)
Португалия подчерта, че помощта ефективно и решително е допринесла за решението на Petrogal да осъществи инвестицията, тъй като е трябвало да се гарантира нейната доходност. Съветът на директорите на Galp одобри инвестиционния проект на 5 март 2008 г., след като получи писмото за допустимост от националните органи, издадено на 23 януари 2007 г. Първият ангажимент за поръчване на оборудване е от 14 март 2008 г., тоест след сключването на договорите за помощта с португалското правителство на 10 март 2008 г.
(168)
Без помощта инвестиционният проект не би бил осъществен, тъй като неговата доходност не би била обоснована.
(169)
През 2001 г. съветът на директорите на Galp отхвърли по-ранен план за усъвършенстване на рафинерията в Matosinhos, тъй като възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE) в проекта беше под претеглената средна цена на капитала (weighted average cost of capital - WACC) на Galp Energia за неговите дейности по рафиниране.
(170)
През 2005 г. съветът на директорите на Galp преразгледа стратегическата възможност да се предприеме проект за преобразуване на двете рафинерии. След вътрешно проучване на алтернативните инвестиционни проекти през март 2008 г. на съвета на директорите бе представен проект за преобразуване на рафинериите в Sines и Matosinhos. Вътрешният процент на възвръщаемост, свързан с преразгледаната инвестиция в размер на [] млн. EUR, беше изчислен на [8-10] % без никакъв стимул, което е с [] процентни пункта над WACC на Galp Energia за дейностите по рафиниране (определена на [7-9] %).
(171)
Решението на съвета на директорите на Galp от март 2008 г. беше основано на следния анализ на чувствителността на вътрешната норма на възвръщаемост (internal return rate - IRR) на инвестиционния проект:
Таблица 3
С помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[10-50] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[8-10] %
Източник: GALP
(172)
Съгласно съображенията на изпълнителния комитет на Galp от 10 януари 2008 г. WACC и вътрешният „най-нисък процент на възвръщаемост“ (hurdle rate) (рискова премия, добавена към цената на капитала (43) на дружеството за сферата на доставките, рафинирането и логистиката са били съответно [7-9] % и [10-12] %.
(173)
Португалия посочи, че WACC и вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост, определени от Galp Energia, са били в съответствие със стандартната практика в отрасъла на рафинирането и че използването на тези икономически критерии се приема широко от всички големи компании в отрасъла. В подкрепа на тези твърдения Португалия предостави на Комисията таблица, изготвена от Citigroup, Bloomberg и Broker Research през 2010 г., в която се прави сравнение на WACC на големи компании, извършващи дейност в отрасъла.
(174)
Португалия изразява становището, че решението за инвестицията е било и продължава да е в съответствие с практиката и обичайните изисквания за доходност, към която получателят се стреми във всички свои проекти. За оценка на доходността освен WACC като допълнителен критерий се използва и най-ниският процент на възвръщаемост. Прогнозите на бъдещите парични потоци по принцип не са безгрешни. Винаги има известна несигурност (риск), свързана с прогнозите за паричните потоци; за колкото по-далечно бъдеще се отнася, толкова по-голям е шансът прогнозата да е неточна и да съдържа грешки. Най-често използваният начин за справяне с несигурността е да се добави рискова премия към цената на капитала (WACC) и да се използва нейният процент като минимален процент на печалба, която трябва да се получи от инвестицията (най-нисък процент на възвръщаемост). Поради това разликата между стойността на най-ниския процент на възвръщаемост и стойността на WACC е допълнителната очаквана печалба, когато се взема решение дали да се инвестира, защото с нея се приема допълнителният риск, присъщ на прогнозните бъдещи парични потоци. Португалия заяви, че най-ниският процент на възвръщаемост е включен в анализа и решението за инвестиционните проекти на Galp Energia от 2002 г. насам. През тази година е било решено, че най-ниският процент на възвръщаемост, приложим към проектите, ще представлява WACC, увеличена със спред от [1-5] процентни пункта. През 2006 г. Galp Energia взе решение да изчислява най-ниския процент на възвръщаемост по малко по-различен начин, а именно вместо да добавя [1-5] процентни пункта към WACC, дружеството предпочете да увеличи WACC с [10-50] % (WACC2006 + най-нисък процент на възвръщаемост2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Този нов критерий е резултат от вътрешната преценка, че, предвид различните равнища на WACC за всеки стопански отрасъл, използването на процент върху основата изглежда по-подходящо и последователно в сравнение с използването на абсолютна стойност. Като допълнително обяснение Португалия предостави на Комисията различните WACC и най-ниски проценти на възвръщаемост, прилагани от Galp Energia между 2002 и 2006 г. за всеки стопански отрасъл: доставка и рафиниране, маркетинг на петролни продукти, проучване и производство, газ и енергия.
(175)
Португалия заяви, че в съответствие с международно признатите стандарти за проекти от този вид, тъй като разликите в инвестицията все още са значителни на този етап на инженерната разработка (първоначален технически проект), съветът на директорите на Galp е счел, че проект с такова значение и норма на възвръщаемост, толкова близка до WACC, не е жизнеспособен, тъй като в крайна сметка възвръщаемостта лесно би могла да се окаже по-малка от референтната стойност.
(176)
При все това, ако в инвестиционния проект се вземе предвид предоставянето на данъчния стимул, възвръщаемостта от инвестиционния проект би била [9-11] %, което в контекста на стратегическото естество на инвестиционния проект беше счетено за приемлив минимум за стартиране и одобряване на поемането на ангажименти с доставчиците на оборудване.
(177)
Португалия представи списък с алтернативни инвестиционни проекти, които дружеството Petrogal е могло да предприеме към момента, в който беше взето решението за инвестиционния проект. Поради ограничените достъпни финансови ресурси за нови инвестиции е налице конкуренция между няколко бизнес сфери на Galp Energia за тези ограничени ресурси и е въведена строга политика на подбор.
(178)
При все това, ако не беше сключен договорът за помощта с португалската държава и инвестиционният проект бе изоставен, конкурентоспособността на двете рафинерии неминуемо щеше да се влоши. Според Португалия, ако инвестиционният проект не беше предприет, използването на капацитета на рафинериите щеше да намалее до [80-90] % в отговор на пазарната тенденция за намаляване на търсенето на бензин и течно гориво (тъй като в проучванията се предвижда значително понижение на търсенето между 2008 и 2020 г., като то ще намалее между [20-30] % и [40-50] %). Рафинериите щяха да поддържат само много ограничен марж от рафинирането. За преодоляване на тази ситуация щеше да бъде предприета радикална програма за преструктуриране със съкращения на работни места.
(179)
Тъй като Комисията изрази съмнение, че в своето решение съветът на директорите на Galp не е взел предвид промени в икономическата обстановка, тя поиска от Португалия да предостави подробен анализ на съпоставителния сценарий без инвестиционния проект. За тази цел Комисията поиска от Португалия да представи IRR на инвестиционния проект, като се отчете потенциалната доходност на рафинериите, ако инвестиционният проект не беше реализиран и като се вземе предвид понижаването на маржовете от рафинирането.
(180)
Съпоставителният сценарий на Португалия е обобщен в таблица 4:
Таблица 4
Печалба
Нова окончателна стойност на инвестицията
С помощта
Нетна сегашна стойност
[200-250] млн. EUR
[150-200] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Според Португалия „фактът, че даден проект може да е от голямо, дори стратегическо значение за дадено дружество не означава, че това е единственият или неоспорим проект, ако IRR не се увеличи, така че да отговори на минималните допустими изисквания“ (какъвто е бил случаят през 2001 г.).
5.2. Мнение на Португалия относно мненията на трети страни
(182)
Португалия подчертава високото равнище на участие на различни субекти (общини, съюзи и отраслови и промишлени асоциации) и изброява всички мнения, които подкрепят стойността на инвестиционния проект от гледна точка на регионалното развитие и енергийната ефективност.
5.2.1. Констатации относно мненията на конкуренти № 1 и № 2
(183)
В допълнение към своето писмо от 21 януари 2010 г. Португалия обяснява, че пазарът на суровини за вакуумна дестилация е много нестабилен и не предлага необходимите стабилни доставки на вакуумен газьол за захранване на цех за хидрокрекинг с размерите на цеха в Sines. Що се отнася до производството на остатъци от хидрокрекинг, Португалия потвърждава, че те са на практика незначителни, тъй като цехът за хидрокрекинг ще използва технология за изокрекинг.
(184)
Португалия повтаря, че инвестиционният проект ще стимулира регионалното развитие в необлагодетелствани региони (разкриване и запазване на работни места, обучение на работници, икономии от мащаба, трансфер на технологии, странични ефекти и др.) дори ако бъде осъществен в предварително съществуващи рафинерии и това се потвърждава от всички получени положителни мнения. Освен това в тези мнения се подчертава стратегическото значение и стойността на инвестиционния проект за околната среда за разлика от мненията, според които заетостта е единствената регионална полза.
(185)
По отношение на таблицата, изготвена от конкурент № 1, в която се сравнява съотношението „помощ спрямо разкрити работни места“ в други проекти с регионална ad hoc помощ (вж. съображение 89), Португалия подчерта, че в таблицата не се включват други проекти в рафинирането или в друга капиталоемка промишленост. Поради тази причина инвестиционният проект не трябва да се сравнява с представените в таблицата проекти, а вместо това с помощи за големи инвестиционни проекти в същия икономически отрасъл (вж. решенията на Комисията от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 898/06 - Repsol Polimeros и от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, в които съотношението „помощ/разкрити работни места“ би било в съпоставим диапазон в сравнение с проекта на Petrogal).
(186)
По подобен начин се получават еквивалентни стойности, ако се сравнява съотношението „непреки работни места/преки работни места“ със съпоставими проекти (например проектите, посочени в съображение 185).
(187)
Португалия изтъква повторно, че съветът на директорите на Galp е одобрил инвестиционния проект през март 2008 г. след като през януари 2007 г. е получил писмено потвърждение от португалските органи, че инвестиционният проект отговаря на критериите за държавна помощ. Поради това помощта беше предоставена при известни условия (по-специално беше необходимо одобрението на Комисията) преди започване на работа по проекта. Първата стабилна поръчка бе осъществена през март 2008 г., след като Petrogal подписа договорите за помощта.
(188)
Португалия отхвърля мненията на трети страни, че дружеството Petrogal е взело решение за стартиране на инвестиционния проект още през 2006 г.
(189)
Португалия признава, че са били извършени проучвания на осъществимостта преди окончателното решение. Тази информация е абсолютно необходима на съвета на директорите на Galp, за да вземе решение, но тя не означава, че съветът на директорите на Galp вече е бил взел решение.
(190)
Португалия продължава да твърди, че инвестиционният проект не би бил реализиран без помощта.
(191)
Португалия обяснява, че IRR на инвестиционния проект е бил недостатъчен в сравнение с равнището на поетия риск и привлекателността на други проекти ([]), които са от решаващо значение за развитието на Galp Energia. От това следва, че инвестиционният проект не би бил осъществен без помощта.
(192)
От получените мнения на трети страни Португалия заключава, че съответният географски пазар не е пазарът на Португалия, а най-малко пазарът на Иберийския полуостров.
(193)
Португалия уточнява, че пазарните дялове на Petrogal за дизелово гориво (на ниво „след рафиниране“, на едро и на дребно) никога не биха надхвърлили 25 %, ако съответният географски пазар обхваща Иберийския полуостров или по-голям регион.
(194)
Португалия потвърждава повторно, че във всеки случай инвестиционният проект няма да окаже въздействие върху пазарите за търговия на дизелово гориво на едро и дребно, тъй като цената на ниво „след рафиниране“ се определя от пазарните условия: поведението на Petrogal е като на получател на цената. Ако случаят не беше такъв, клиентите на Petrogal лесно биха преминали към внос, тъй като според Португалия няма пречки (технически, тарифни, логистични (44) и др.) за вноса на дизелово гориво от други държави членки. Изискванията за внос в Португалия са в съответствие с изискванията на ЕС.
(195)
Португалия представи агрегирани данни за вноса на дизелово гориво (по море и по суша) в Португалия.
Таблица 5
Внос и износ на дизел
Година
2006
2007
2008
2009
ВНОС
Общо (хил. тонове)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
ИЗНОС
Общо (хил. тонове)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Източник: данни на DGEG (курсив) и Petrogal
(196)
Освен това Португалия разполага с достатъчен капацитет за съхранение: Португалия предостави данни, които показват, че отделните оператори са предпочели различни стратегически варианти (инвестиране в капацитет за съхранение или съоръжения на лизинг), както и че и двете алтернативи са възможни и приемливи. Основните оператори не са увеличили своя капацитет за съхранение въпреки възможностите, които са възникнали на пазара, което е знак, че техните ресурси за съхранение са достатъчни, за да поддържат на маркетинговите им дейности. Португалия посочва, че се наблюдава постоянен растеж на общия внос на дизел, както и леко понижение на износа. Това е резултат от постоянния растеж на пазара и увеличаващия се дефицит на местния производствен капацитет. При все това стойностите за 2009 г. отразяват въздействието на инцидент в рафинерията в Sines, който ограничи функционирането на рафинерията и производството за срок от няколко седмици. Операторите са били принудени да увеличат вноса през тази година, което показва наличието на алтернативни варианти за доставки.
(197)
Вносът на дизелово гориво в Португалия през 2009 г. представлява 27,2 % от общото потребление на дизелово гориво през тази година. През предходните години средният внос на дизелово гориво е представлявал около 14 % от годишното потребление на дизелово гориво в Португалия (около 5,4 млн. тона).
(198)
Поради това Португалия счита, че нейният пазар на дизелово гориво е отворен и конкурентен пазар с улеснена търговия и цени, базирани на цената на суровия нефт и разходите за рафиниране и дефинирани от алтернативите за внос по цени на Platts.
(199)
Що се отнася до тежката нафта, Португалия счита, че пазарът представлява поне пазара на ЕИП, тъй като нафтата е продукт, който се търгува в международен план.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
6.1. Наличие на държавна помощ
(200)
В съответствие с член 107, параграф 1 от Договора, освен когато е предвидено друго в Договора, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(201)
Помощта на Португалия за Petrogal ще бъде под формата на данъчен кредит. Следователно може да се счита, че помощта е предоставена от държава членка и чрез ресурси на държава членка по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(202)
Помощта се предоставя само на едно дружество, Petrogal, и поради това е избирателна.
(203)
Помощта се предоставя за инвестиция, която ще доведе до увеличено производство на дизелово гориво и тежка нафта. Тъй като тези продукти се търгуват между държавите-членки, има вероятност мярката да засегне търговията между държавите-членки. Помощта, предоставена на Petrogal, ще облекчи дружеството от разходи, които то по принцип би трябвало да поеме. В съответствие с това Petrogal ще се възползва от икономическо предимство в сравнение със своите конкуренти. Следователно чрез облагодетелстването на Petrogal и неговото производство по този начин помощта нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.
(204)
В съответствие с това Комисията счита, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(205)
След като бе установено, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, трябва да се прецени дали мярката може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
6.2. Законност на мярката за помощ
(206)
Португалия спази задължението за уведомление, произтичащо от член 108, параграф 3 от Договора, като уведоми за помощта, преди да я приведе в действие.
6.3. Правно основание за оценката
(207)
Тъй като целта на помощта е стимулиране на регионалното развитие, основата за оценяване на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар са ННРП, и по-специално разпоредбите на раздел 4.3 от ННРП, свързани с големи инвестиционни проекти, и критериите за задълбочена оценка на регионална помощ за големи инвестиционни проекти, определени в съобщението за задълбочена оценка, освен ако официалното разследване доведе до заключението, че праговете, определени в точка 68, буква а) („тест за пазарния дял“) и буква б) („тестове за увеличението на капацитета и пазарните показатели“) от ННРП не са надхвърлени.
(208)
Комисията трябва да извърши своята оценка в три стъпки:
-
на първо място, тя трябва да оцени съвместимостта на мярката с общите разпоредби на ННРП;
-
на второ място, тя трябва да провери дали тестът за пазарния дял и тестовете за увеличението на капацитета и пазарните показатели съгласно точка 68, букви а) и б) („тестовете съгласно точка 68, букви а) и б)“) със сигурност не са спазени;
-
на трето място, в зависимост от резултата от оценката във втората стъпка, тя може да предприеме задълбочена оценка.
6.4. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(209)
Комисията провери дали предоставената помощ е в съответствие с общите разпоредби на ННРП. Тази оценка доведе до следните констатации:
(210)
В решението за откриване на помощта Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция или може да бъде разглеждан като заместваща инвестиция.
(211)
Комисията взе под внимание мнението на Португалия, представено в съображения 130 и 131, че инвестициите водят до разширяване на съществуващ обект и основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект и че поради това инвестицията може да се счита за първоначална инвестиция съгласно определението в точка 34 от ННРП.
(212)
В действителност новият цех за вакуумна дестилация и цехът за висбрекинг в Matosinhos, както и новият цех за хидрокрекинг в Sines ще функционират едновременно с първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват; поради това инвестиционният проект не представлява заместване, а разширяване на производствената система. Освен това инвестиционният проект ще доведе до преобразуване на рафинериите, при което те ще бъдат оборудвани с нови технологични инфраструктури за преобразуване на по-тежки фракции на суров нефт в бензин и дизелово гориво.
(213)
Конкурент № 1 не възразява срещу разглеждането на инвестицията като първоначална инвестиция, но счита, че инвестицията представлява просто разширяване на съществуващ обект.
(214)
В съответствие с това Комисията счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция по смисъла на точка 34 от ННРП и следователно съмненията дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция са разсеяни.
(215)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, приложими по отношение на ad hoc помощ, съгласно определението в точка 38 от ННРП. По-специално Комисията изрази съмнения дали писменото потвърждение на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, определени в схемата (45), би могло да замени изискваното писмо за намерение.
(216)
Точка 38 от ННРП гласи следното: „Важно е да се гарантира, че регионалната помощ реално стимулира направата на инвестиции, които без нея не биха се реализирали в подпомаганите региони. Следователно подпомагане по схеми за помощ се допуска само при условие че бенефициерът е подал молба за отпускане на помощ и след това органът, отговарящ за администрирането на помощта, е потвърдил писмено, че запазвайки си правото на обстойна проверка, по принцип счита проекта за отговарящ на изискванията по схемата преди започване на работа по проекта (…). Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Комисията. Ако работата започне, преди да са изпълнени условията, установени в настоящия параграф, проектът става изцяло неприемлив за подпомагане.“
(217)
Терминът „започване на работи“ е определен в бележка под линия 40 от ННРП като започване на строителните работи или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване.
(218)
Комисията взе под внимание следната фактологична информация, представена от Португалия:
-
Petrogal кандидатства за помощта на 22 януари 2007 г.;
-
на 23 януари 2007 г. Португалия потвърди, че по принцип проектът за помощ отговаря на условията;
-
помощта бе одобрена от Министерския съвет на Португалия на 6 март 2008 г., но предоставянето на помощта подлежи на одобрението на Комисията и Petrogal няма да се възползва от помощта преди 2011 г. (след като инвестицията бъде реализирана);
-
на 8 март 2008 г. съветът на директорите на Petrogal разреши поемането на ангажимент за поръчване на оборудване;
-
първата стабилна поръчка бе осъществена на 14 март 2008 г. Строителните работи по инвестицията започнаха по същество през ноември 2008 г. в Sines и през януари 2009 г. в Matosinhos.
(219)
Комисията счита, че договорите за помощта, подписани на 10 март 2008 г. между Португалия и Petrogal, и публикуването на резолюциите на Министерския съвет, приети на 6 март 2008 г. в португалския официален вестник (46), са поне еквивалентни на писмо за намерение и следва да се считат за по-строго доказателство за официален стимулиращ ефект от писмото за намерение, което се изисква съгласно точка 38 от ННРП. Тези договори за помощ бяха подписани преди започването на работите по инвестиционния проект.
(220)
Поради това Комисията счита, че съмненията относно официалния стимулиращ ефект са разсеяни.
(221)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно приноса на инвестицията към регионалното развитие. В този контекст Комисията също така изрази съмнения относно необходимостта от помощта и подчерта, че „ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията“ (47).
(222)
Конкуренти № 1 и № 2 изтъкнаха, че дружеството Petrogal би осъществило инвестиционния проект и без помощта. Според тях то представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланса между търсенето и предлагането на дизелово гориво и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Всички оператори в Европа извършват подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ.
(223)
Поради това трябва да се оцени дали помощта е необходима, за да се създаде реален стимулиращ ефект за реализирането на инвестиция, която в противен случай не би била осъществена в тези два подпомагани региона, или инвестицията би била осъществена при всички положения. В тази връзка Комисията трябва да установи дали помощта е променила поведението на Petrogal, така че то да предприеме допълнителни инвестиции в засегнатите региони.
(224)
Изглежда стратегическото решение за инвестиране е било взето пред 2006 г. Това е отразено в документ, публикуван от Galp Energia през октомври 2006 г. (48) Както се посочва в годишния доклад на Galp Energia за 2006 г., съветът на директорите е взел изпълнителното решение относно инвестиционния проект на 23 януари 2007 г. (49) и на 5 март 2008 г. (тоест след като е получил писмото за допустимост от националните органи от 23 януари 2007 г.). Съветът на директорите взе оперативно решение да поръча първото оборудване, свързано с инвестиционния проект, на 14 март 2008 г.
(225)
Португалия заяви, че Petrogal не е предприело инвестицията до 2008 г. поради нейната недостатъчна финансова жизнеспособност и че в крайна сметка съветът на директорите на Galp е взел решение да поръча оборудване и да предприеме строителните работи едва след като португалското правителство е приело съответната резолюция на Министерския съвет.
(226)
Португалия твърди, че наличието на държавна помощ е било решаващо за решението на Petrogal да инвестира. Без помощта инвестиционният проект е щял да бъде изоставен. Дружеството Petrogal е щяло да осъществи алтернативен план за преструктуриране, така че да приспособи своите дейности по рафиниране към промените на пазара и условията за доставки на суров нефт. Освен това наличните финансови средства са щели да бъдат използвани за инвестиране в алтернативни проекти извън сферата на дейностите по рафиниране.
(227)
Португалия представи документи, принадлежащи на Petrogal, които съдържат анализ на очаквания IRR на инвестиционния проект, цената на капитала (WACC), както и списък с евентуални алтернативни инвестиции, които дружеството Galp Energia е могло да предприеме с наличния капитал.
(228)
Комисията счита, че документите, представени на съвета на директорите на Galp на 23 януари 2007 г. и 5 март 2008 г., са били решаващи за оценката на необходимостта от помощта, тъй като решението на съвета е било основано на тези документи.
(229)
Според Португалия изчисленията, предоставени на съвета на директорите на Galp през 2008 г., показват IRR на инвестиционния проект от [8-10] % без държавна помощ. Този IRR далеч надхвърля WACC на Petrogal от [7-9] %.
(230)
Португалия обаче обясни, че решенията на съвета на директорите на Galp са били базирани на подхода за най-нисък процент на възвръщаемост, който е бил въведен още през 2002 г. Най-ниският процент на възвръщаемост или минималният приемлив процент на възвръщаемост (minimum acceptable rate of return - MARR) е минималният процент на възвръщаемост от даден проект, който вземащите решения са съгласни да приемат преди започване на проекта, като се отчита рискът и пропуснатите ползи от изоставянето на други проекти. Други използвани изрази за „най-нисък процент на възвръщаемост“ са „коефициент на възвръщаемост“ или „референтен процент“.
(231)
Считано от 2006 г. вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост за дейностите по рафиниране беше определен на [110-150] % от WACC, а именно [10-12] %. По принцип не се взема решение за инвестиране, ако изчисленият IRR не надхвърля този праг. В този случай помощта увеличава IRR с [1-3] процентни пункта - от [8-10] % на [9-11] %, както е показано в таблица 3 в съображение 171, съдържаща изчисленията, предоставени на съвета на директорите през 2008 г. Макар че коригираният с помощта IRR остава значително под вътрешния най-нисък процент на възвръщаемост, допълнителният предпазен марж, създаден с помощта, беше счетен за достатъчен от съвета на директорите на Galp за окончателното одобрение на инвестиционния проект.
(232)
Най-ниският процент на възвръщаемост е инструмент, който се използва от дружествата в ситуации, когато трябва да се вземе решение със значителна степен на риск, и поради това може да варира в зависимост от риска, свързан със съответните проекти. Най-ниският процент на възвръщаемост може също така да се влияе от валутата, в която се изчислява: в области с високи равнища на инфлация най-ниският процент на възвръщаемост е по-висок в сравнение с области с ценова стабилност.
(233)
Досега в решенията за държавна помощ в областта на регионалната помощ не бе използвана концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ с цел вземане на решение по въпросите, свързани с необходимостта от помощта и стимулиращия ѝ ефект. Концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ не се споменава и в съобщението за задълбочена оценка. При все това концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ вече бе използвана в ограничен брой решения за държавна помощ (например в решението на Комисията от 23 февруари 2011 г. относно дело за държавна помощ N 204/2010 - Швеция - Помощ за научноизследователска и развойна дейност, предоставена на Volvo Aero за Trent XWB ICC, все още непубликувано в ОВ), предимно в решения за проекти с високи равнища на риск, приети съгласно рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (50).
(234)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект се характеризира с множество рискове, които оправдават използването на подхода с най-ниския процент на възвръщаемост. Инвестиционният проект представлява най-голямата производствена инвестиция, осъществявана в Португалия. Реализирането на инвестиционния проект ще отнеме няколко години. Изчисленията на разходите за инвестиционния проект са изключително трудни: всъщност Португалия представи стойности, които показват, че първоначалните изчисления на разходите на практика са били значително надвишени. Тъй като инвестиционният проект е ориентиран в дългосрочен план, прогнозите за маржовете на рафинериите в дългосрочен план са изключително трудни, особено в ситуации, в които в дългосрочен план традиционните коли с вътрешно горене могат да бъдат заместени с електрически и други автомобили.
(235)
В емпирично проучване (51) от 2006 г. за анализ на над 100 самостоятелно докладвани най-ниски проценти на възвръщаемост (основно за дружества в Северна Америка) се отчита среден най-нисък процент на възвръщаемост от 14,1 % и разлика в абсолютно изражение между WACC и най-ниския процент на възвръщаемост от 5 процентни пункта, а именно около 155 % от WACC. Предвид тази информация най-ниският процент на възвръщаемост, прилаган от Petrogal и Galp Energia за нефтопреработвателния отрасъл, prima facie не изглежда прекомерен.
(236)
С оглед на тези елементи, и по-специално с оглед на специфичните характеристики на отрасъла и делото (а именно значението на присъщите рискове предвид размера на инвестиционния проект и неговия дългосрочен експлоатационен период), Комисията счита, че най-ниският процент на възвръщаемост може да се вземе предвид при решението дали помощта е била необходима като стимул за реализиране на инвестиционния проект или не.
(237)
Конкуренти № 1 и № 2 потвърдиха, че не съществува референтен показател в отрасъла на дейностите по рафиниране. При все това конкурент № 1 посочи, че би счел референтен показател (а именно норма на възвръщаемост) в размер на 10 % за достатъчен за осъществяването на инвестиционния проект. Комисията отбелязва, че този референтен показател от 10 % е много сходен с IRR в размер на [9-11] % след предоставянето на помощта, която IRR е изпратена през 2008 г. на съвета на директорите на Galp. Поради това Комисията счита, че помощта не надхвърля сумата, която би била счетена за необходима от конкурент за постигане на приемлива IRR.
(238)
Следователно изглежда, че мярката за помощ приближава изчислената IRR до най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal и посочения от конкурент № 1 референтен показател. След добавяне на помощта IRR не превишава нито най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal, нито референтния процент на конкурента, което предполага, че помощта не е прекомерна. Фактът, че инвестиционното решение е било взето през 2008 г. в ситуация, в която коригираната с помощта IRR все още е продължавала да бъде далеч под декларирания най-нисък процент на възвръщаемост сам по себе си не е достатъчен, за да доведе до съмнения относно значението на най-ниския процент на възвръщаемост. От по-ранните изявления на съвета на директорите на Galp е очевидно, че съветът е бил наясно със стратегическото значение на инвестиционния проект за обръщане на тенденцията за намаляване на маржовете от рафиниране. Въпреки че най-ниският процент на възвръщаемост не е бил напълно достигнат, този стратегически елемент изглежда е бил достатъчен, за да обоснове известно отклонение от най-ниския процент на възвръщаемост.
(239)
В резултат на това Комисията счита, че помощта е била необходима като стимул за инвестиране и че не е превишила необходимия размер за тази цел. В тази връзка не е съвсем правилно да се твърди, че всички оператори в Европа са осъществили подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ. Комисията е анализирала и други мерки за помощ за подобни инвестиции. Такъв бе случаят например в решение на Комисията N 283/2004 (52) относно цех за хидрокрекинг на дестилат.
(240)
Като се позова на точка 10 от ННРП в решението за откриване на процедурата, Комисията изрази съмнения относно приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие предвид ограничения брой (150) разкрити работни места в сравнение с размера на помощта (160 млн. EUR), както и дали очакваният принос към регионалното развитие наистина компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта.
(241)
Комисията отбелязва, че, както бе подчертано и от конкурент № 1, размерът на помощта спрямо броя разкрити работни места наистина значително надхвърля нивото на помощ спрямо броя разкрити работни места в предишни скорошни дела за ad hoc помощ (вж. съображение 89). В няколко отрицателни решения за държавна помощ (53) бе заключено, че регионалният принос е недостатъчен въз основа на броя разкрити работни места.
(242)
Португалия приема твърдението, че размерът на помощта спрямо броя разкрити преки работни места е много голям; това обаче се обяснява с капиталоемкия характер на инвестиционния проект, който е присъщ за инвестициите в този отрасъл: в миналото Комисията е одобрявала заявления за схеми за помощ в този отрасъл, подлежащи на индивидуално уведомление, с още по-голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места (54). Португалия счита, че трябва да се вземат под внимание други фактори вместо размера на помощта спрямо броя разкрити преки работни места, например значението на разкриването на непреки работни места, разкриването на временни работи места и други свързани аспекти.
(243)
В предишни решения Комисията винаги е вземала под внимание разкриването на преки работни места. Освен това в редица решения беше взето предвид разкриването на непреки работни места (55).
(244)
Първоначално Португалия заяви, че всяко разкрито (или загубено) пряко работно място ще доведе до три непреки работни места. Съотношението 3:1 беше обосновано с позоваване на други дела в същия отрасъл в Португалия (56), за които Комисията е приела подобни или по-високи съотношения в миналото. Потенциалът за разкриване на непреки работни места произтича от дейности по поддръжка, което е пазарната ниша, която вероятно ще извлече най-голяма полза от проекта. Такъв ще бъде ефектът от увеличената технологична сложност на рафинериите, която ще доведе до сключване на договори с подизпълнители за услуги, които изискват все по-висококвалифицирани служители и техници.
(245)
Португалия подкрепи своя аргумент, като се позова на скорошен работен документ на Комисията относно нефтохимическия отрасъл (57), в който се посочва, че макар в тази промишленост да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че 400 000-600 000 работни места зависят пряко от промишлеността на рафинирането в ЕС. В бележка под линия 41 от същия документ се посочват допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга. Въз основа на тези аргументи би могло да се обоснове по-високо съотношение от 3:1, по-специално 4:1-6:1, а ако се вземе под внимание и разкриването на работни места в логистиката и маркетинга, дори 12:1.
(246)
Португалия също така посочи, че в съпоставителен сценарий „без помощ и без проект“ Petrogal би преструктурирало своите рафинерии и би намалило своята работна сила със 160 преки работни места. Поради това в своята оценка на приноса на помощта към регионалното развитие Комисията следва да вземе под внимание 310 разкрити или запазени преки работни места (58) и приблизително 930 (59)-3 720 непреки работни места, които евентуално произтичат от инвестиционния проект, което би смекчило огромния размер на помощта спрямо броя разкрити преки работни места.
(247)
В допълнение към това Португалия подчерта, че инвестиционният проект представлява най-голямата единична инвестиция, осъществявана някога в Португалия, и ще доведе до разкриването на 3 000 временни работни места в засегнатите региони по време на строителните работи.
(248)
Освен това в предишни съобщения (60), с които беше одобрена регионална ad hoc помощ, Комисията се позова на важността на следните фактори:
-
увеличаване на доходите на служителите (създаване на по-добре платени преки и непреки работни места),
-
социалното благосъстояние в региона (чрез подобрена околна среда и условия на живот, спонсориране на местни мероприятия),
-
подобряване на потенциала на човешките ресурси (чрез обучение, образование, докторски програми),
-
принос към научноизследователската и развойната дейност, трансфера на технологии и ноу-хау (като резултат от инвестицията за усъвършенстване),
-
повече дейности за подизпълнители в засегнатите райони,
-
подобрено използване на съществуващите пристанищни съоръжения.
Тези фактори определено са положителни елементи, които могат да се вземат под внимание в оценката на приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие в Португалия.
(249)
Следователно мненията на Португалия и няколко заинтересовани страни се позовават на други примери за важен принос към регионалното развитие от гледна точка на социално и екологично въздействие, повишено обучение и протоколи с висши учебни заведения.
(250)
Португалия също така се позова на развитието на веригата на доставки и въздействието от изграждането на новите цехове върху националната промишленост, като ще бъде оказано въздействие върху гражданското инженерство, строителството и машиностроенето. Това определено е положително въздействие, но то е или само временно, или е от общо естество (вж. съображение 154).
(251)
Комисията взема под внимание дългосрочните положителни странични ефекти от инвестиционния проект в засегнатите региони, както са представени от Португалия. По-специално, очакваният дълъг експлоатационен период на рафинериите (които се очаква да функционират поне 30 години), положителното въздействие върху отраслите с подизпълнители, значителният обем на обучението и броят на сключените протоколи с училища и университети показват значението на рафинериите в засегнатите региони. Макар че голяма част от тези положителни странични ефекти вече съществуват като последица от дългосрочното съществуване на рафинериите, може да се приеме, че инвестициите определено засилват значението на присъствието на Petrogal в районите на Sines и Oporto.
(252)
Освен това Португалия представи анализ на разходите и ползите от проекта за помощта. Целта на анализа на разходите и ползите е инвеститорът да надхвърли анализа на жизнеспособността на проекта и да вземе под внимание всички (дисконтирани) социални разходи и ползи, произтичащи от проекта. В този контекст в анализа на разходите и ползите се изразяват количествено очакваните ползи, включително размерът на данъците от пряка и непряка заетост, приносът за избягване на безработица (чрез запазване на съществуващи работни места), размерът на данъците върху потреблението, допълнителните приходи за пристанището в Leixões, прякото подпомагане на местните общности и др.
(253)
В анализа на разходите и ползите се заключава, че помощта е от голяма полза за Португалия. Разбира се, географският обхват на анализа на разходите и ползите надхвърля регионите Norte и Alentejo, пряко засегнати от инвестиционния проект. При все това, ако националните ползи се разпределят пропорционално към засегнатите региони в съответствие с тяхната относителна икономическа тежест, регионите Norte и Alentejo ще се възползват от 34,8 % от тези национални ползи.
(254)
Освен това Португалия подчерта, че помощта и произтичащата инвестиция оказват положителни ефекти и в други области на политиката, а не само в областта на регионалното развитие. Португалия подчерта стратегическото значение на инвестиционния проект на национално равнище и от гледна точка на значението му за сигурността на европейските енергийни доставки. Тези положителни ефекти включват намалена зависимост от внос, отговор на увеличаващите се нужди от дизел, подобряване на енергийната ефективност на двете рафинерии и положително въздействие върху околната среда. Тези аргументи не могат да бъдат взети предвид за оценката на приноса на помощта към регионалното развитие.
(255)
Въпреки очевидно непропорционалния prima facie размер на помощта спрямо броя на разкритите работни места, положителните непреки ефекти (непреки работни места, странични ефекти, разкриване на добре платени работни места, подобряване на качеството на човешките ресурси, подобряване на социалното благосъстояние) показват регионален принос за Alentejo и Norte, който не може да се счита за пренебрежим. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения относно приноса на помощта към регионалното развитие са разсеяни.
(256)
В допълнение към това следващите раздели относно прилагането на точка 68, букви а) и б) показват, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла са ограничени, тъй като засегнатите от инвестиционния проект пазари се представят задоволително, тоест на тези пазари не се наблюдава абсолютен или относителен спад. Освен това Petrogal не разполага с голям пазарен дял на съответния пазар „след рафиниране“, с който да може да злоупотребява чрез антиконкурентно поведение. Заместването на вноса на тежка нафта за отрасъла за ароматни продукти оказва ограничено въздействие върху доставчиците от ЕИП. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла не се компенсират от очаквания принос към регионалното развитие, са разсеяни.
(257)
В съответствие с точка 9 от ННРП Petrogal не е дружество в затруднено положение по смисъла на съобщението на Комисията относно Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (61).
(258)
В съответствие с точка 39 от ННРП собственото участие на Petrogal към допустимите разходи е над 25 % (вж. съображение 36 по-горе).
(259)
В съответствие с точка 50 от ННРП допустимите разходи за инвестиционния проект се изчисляват въз основа на допустимите инвестиционни разходи (вж. съображение 35 по-горе).
(260)
В съответствие с точки 71-75 от ННРП правилата за кумулиране на помощта са спазени (вж. съображение 43 по-горе).
(261)
В съответствие с точка 40 от ННРП помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестиционния проект в съответните региони минимум пет години след осъществяването му.
(262)
Поради това Комисията счита, че помощта е в съответствие с общите разпоредби на ННРП.
6.5. Съвместимост с критериите за големи инвестиционни проекти - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(263)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект може да се счита за единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от ННРП, въпреки че рафинериите не са разположени в непосредствена географска близост.
(264)
Макар че двете рафинерии не се намират в непосредствена близост, Португалия счита, че са налице силни икономически, функционални и стратегически връзки между тях. Без инвестицията в цеха за вакуумна дестилация в Matosinhos, свързаната с това инвестиция в цеха за хидрокрекинг в Sines не би била възможна поради риска от чест недостиг на пазара за вакуумен газьол (суровина за цеха за хидрокрекинг). Поради това Португалия счита, че силните функционални връзки правят двете рафинерии икономически неделимо цяло.
(265)
Конкурент № 1 възразява срещу този подход, тъй като счита, че дълготрайните активи на инвестиционния проект могат да се разделят от икономическа гледна точка.
(266)
В едно от мненията на трети страни, получени в отговор на решението за откриване на процедурата, се посочва, че увеличението на производството на тежка нафта е ключово за реализирането на инвестиция от групата La Seda в Sines. Комисията проучи дали инвестицията от La Seda би могла да се счита за единен инвестиционен проект заедно с инвестицията в Matosinhos. Португалия потвърди, че допълнителното количество на произведената тежка нафта ще се използва изключително от Petrogal за вътрешни цели и че тежката нафта няма да се продава на трети страни. Поради това Комисията заключава, че инвестиционният проект не представлява единен инвестиционен проект с инвестиционния проект на La Seda.
(267)
Точка 60 от ННРП се отнася до инвестиционни проекти, които са изкуствено разделени на подпроекти с цел заобикаляне на механизма за коригиране, предвиден да намали максималния интензитет на помощта, който може да се прилага по отношение на инвестиционни проекти над 50 млн. EUR. В този конкретен случай Комисията констатира, че прилаганият интензитет на помощта (12,43 % НСС) е под максималния интензитет на помощта, който следва да се прилага, ако инвестиционният проект бъде счетен за единен инвестиционен проект (14,28 % НСС), и поради това е по-нисък от максималния интензитет на помощта, от който двата проекта биха могли да се възползват поотделно. Поради това максималният интензитет на помощта е бил спазен дори в случай на единен инвестиционен проект и Комисията заключава, че не е необходимо да се проучва дали двата проекта в Sines и Matosinhos представляват единен инвестиционен проект въпреки своята географска отдалеченост, тъй като въпросът не е от значение за оценката на съвместимостта на помощта съгласно ННРП.
(268)
Изчисляването на интензитета на помощта съгласно точка 67 от ННРП зависи от това дали инвестиционният проект се счита за единен инвестиционен проект или за два отделни инвестиционни проекта. Във втория случай, ако инвестициите в двете области бъдат взети поотделно, при изчисляването на интензитета на помощта ще бъдат взети предвид два различни стандартни тавана на интензитет на регионалната помощ, приложими за Sines (40 %) и за Matosinhos (30 %).
(269)
Както бе съобщено от Португалия, общите планирани допустими разходи за инвестиционния проект възлизат на 1 058 934 146 EUR ([] EUR за инвестицията в Sines и [] EUR за Matosinhos) в номинална стойност.
(270)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Sines възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 13,12 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 15,94 %.
(271)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Matosinhos възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 10,66 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 14,68 %.
(272)
В решението за откриване на процедурата Комисията провери различния интензитет на помощта в двата региона - 40 % в Sines и 30 % в Matosinhos - и преизчисли максималния интензитет на помощта чрез претегляне на интензитетите на помощта, като пропорционално се взема предвид инвестицията (в нетна сегашна стойност) в съответния регион спрямо цялата инвестиция. Резултатът е интензитет на помощта от 37,18 %, което отговаря на коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(273)
Дори ако инвестиционният проект беше счетен за единен инвестиционен проект, нетната сегашна стойност на общите инвестиционни разходи би била в размер на 974 064 894 EUR. Общата планирана помощ би била в размер на 121 091 314 EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 % БЕП, а това е под изчисления преди това коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(274)
Поради това, тъй като интензитетът на помощта в БЕП би довел до резултат под коригирания максимален интензитет на помощ с оглед на разпоредбите за коригиране, Комисията счита, че предложеният интензитет на помощта за инвестиционния проект е в съответствие с точка 67 от ННРП.
(275)
Португалия увери, че максималният размер на помощта и максималният интензитет на помощта, определени в настоящото решение, няма да бъдат превишени дори в случай на по-ниски или увеличени допустими разходи.
(276)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно някои въпроси, свързани с оценката на помощта в съответствие с правилата, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП. Тези въпроси са както следва:
-
дали продуктите, засегнати от инвестиционния проект, са единствено дизелово гориво и тежка нафта, както твърди Португалия, или се включват и други продукти, свързани с рафиниране, предвид потенциалната взаимозаменяемост на нефтопреработвателните продукти от гледна точка на предлагането и факта, че тежката нафта може да се счита за междинен продукти по смисъла на точка 69 от ННРП;
-
дали съответният продуктов пазар е на ниво „след рафиниране“ за дизелово гориво и за тежка нафта, както твърди Португалия;
-
дали съответният географски пазар за съответните продукти трябва да се определи на национално равнище, регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнище ЕИП;
-
дали получателят Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които принадлежи Petrogal, са с пазарен дял над 25 % на който и да е от съответните пазари (точка 68, буква а) от ННРП);
-
по отношение на всички съответни продукти: дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, е над 5 % на който и да е съответен пазар, измерено на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на съответния продукт за последните пет години е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(277)
В съображения 278-311 Комисията прави повторна оценка дали са превишени праговете на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) с оглед да прецени дали е необходима задълбочена оценка на инвестиционния проект. Първо, проучват се съответните и считаните за съответни продукти във връзка с инвестиционния проект. Второ, идентифицират се произтичащите от това съответни продуктови пазари. Трето прави се анализ дали оценката следва да бъде на пазара на ниво „след рафиниране“, на пазара на едро или на пазара на дребно. В съображения 312-344 се установяват продуктовият пазар и съответният географски пазар, след което съответният продуктов пазар се оценява по отношение на съответния пазарен дял на Petrogal. На последно място, анализът се насочва към въпроса дали увеличението на производствения капацитет надхвърля 5 % от съответното видимо потребление в ЕИП на пазар, на който ръстът на видимото потребление на съответния продукт в ЕИП е незадоволителен.
(278)
Точка 69 от ННРП гласи следното: „съответният продукт по принцип е продуктът, предмет на инвестиционния проект. Ако съответният проект засяга междинен продукт или ако значителна част от производството не се реализира на пазара, съответен продукт може да бъде продуктът надолу по веригата…“. В бележка под линия 64 към тази точка се уточнява, че „когато инвестиционният проект е свързан с производството на няколко различни продукта, необходимо е да се разгледа всеки един от тези продукти.“
(279)
В решението за откриване на процедурата Комисията идентифицира дизеловото гориво и тежката нафта като продуктите, които са пряко засегнати от инвестиционния проект. Тъй като явно цялото произведено количество тежка нафта се използва за производството на нафтени деривати от Petrogal, нафтените деривати също се считат за съответен продукт. Комисията също така прие твърдението на Portugal, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани в рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум) не са засегнати от инвестиционния проект.
(280)
Комисията отчита обяснението на Португалия, че функционирането на рафинериите следва принципа за производство на множество продукти, при което вложената суровина - суров нефт - се преобразува в множество междинни продукти (например тежка нафта, вакуумен газьол) и крайни продукти (например бензин, дизел). Много от междинните продукти незабавно се използват в рамките на различни стъпки от процеса на рафиниране като суровини („суровинни продукти“), докато други се продават на пазара или се използват като суровина за първичната нефтохимическа промишленост, например тежката нафта се използва за производството на ароматни продукти. Техническата производствена функция зависи по-специално от използвания вид суров нефт (не всички видове суров нефт могат да се преработват от дадена инсталация) и от конкретната техническа конфигурация на рафинерията. Рафинерия, която се стреми към увеличаване на печалбите до максимум, се опитва да оптимизира своите печалби от цялата гама продукти, така наречения „марж от рафиниране“, като коригира производството на различните продукти и като се вземат предвид техническите ограничения, произтичащи от производствената функция (и използвания вид суров нефт) и цените на суровините и произведените продукти. При все това възможностите за коригиране на конфигурацията на съществуваща рафинерия без допълнителни инвестиции са изключително ограничени.
(281)
Отрасълът на рафинирането бе изправен пред структурни промени през последното десетилетие. По-леките видове суров нефт стават все по-редки и се заменят все повече с по-тежки видове суров нефт. Същевременно пазарните нужди от дизелово гориво (все по-широко използван заместител на бензина като гориво) бързо нараснаха. Обратно, нуждите от течно гориво, което се използва за производство на електроенергия и в морския транспорт, намаляват и се очаква допълнително да се понижат (поради заместването му в тези случаи с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен). ЕС е нетен вносител на дизелово гориво и износител на бензин (най-вече към пазара на САЩ, който се очаква да се свие).
(282)
Както бе обяснено от Португалия и потвърдено от конкуренти № 1 и № 2, икономическата причина за инвестиционния проект, от една страна, е да се позволи на рафинериите да обработват по-тежки видове суров нефт, а от друга страна, да се промени тяхната конфигурация по начин, който позволява на рафинериите да произвеждат повече дизелово гориво и по-малко течно гориво.
(283)
Както бе описано в раздел 2.2, дизеловото гориво и тежката нафта са пряко засегнатите от инвестиционния проект продукти. Всъщност чрез инвестиционния проект ще се увеличи производството на дизелово гориво (за сметка на течното гориво) и производството на тежка нафта, което според Португалия е неизбежен страничен ефект, дължащ се на технически причини. Комисията отбелязва твърдението на Португалия, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани от рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум), не са засегнати от инвестиционния проект.
(284)
При все това в официалното разследване Комисията установи, че инвестицията в Matosinhos за новите цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг също така ще доведе до производството на вакуумен газьол. Увеличеното производство на дизелово гориво ще се осъществява в Sines, където новият цех за хидрокрекинг ще използва като суровина вакуумния газьол, произведен в рафинериите в Matosinhos и Sines. Като последствие от това вакуумният газьол също трябва да се счита за пряко засегнат от инвестицията продукт, тъй като инвестиционният проект ще доведе до значително увеличение на неговото производство в рафинерията в Matosinhos.
(285)
Португалия заяви, че вакуумният газьол ще бъде използван единствено като суровина за цеха за хидрокрекинг в Sines. Поради това той трябва да бъде счетен за междинен продукт за увеличеното производство на дизелово гориво и да не се оценява отделно. Португалия също така заяви, че необходимите стабилни и сигурни доставки на суровини за цех за хидрокрекинг с размерите на този в Sines не биха могли да се гарантират чрез закупуване на необходимите количества на пазара. Това се дължи на изключително ограничения размер и значителната нестабилност на отворения пазар за суровини за вакуумна дестилация, който е спот пазар. Като последствие от това с доставките на вакуумен газьол от Matosinhos до Sines не се изключват потенциални доставки от трети страни.
(286)
Комисията приема, че вакуумният газьол се счита за междинен продукт и че значителна част от произведения вакуумен газьол не се продава на пазара (като същевременно не се изключват доставки от трети страни). В този случай, както е определено в точка 69 от ННРП, може да се заключи, че по отношение на новия цех за вакуумна дестилация и новия цех за висбрекинг в Matosinhos съответният продукт е продуктът надолу по веригата, а именно дизеловото гориво.
(287)
Комисията също така отбелязва, че конкурент № 1 счита, че остатъците от хидрокрекинг могат да се считат за засегнат от инвестиционния проект продукт (вж. съображение 92). Тъй като Португалия обясни, че поради използването на технология за изокрекинг производството на такива остатъци е на практика пренебрежимо малко (вж. съображение 183), Комисията не счита остатъците от хидрокрекинг за съответен продукт.
(288)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали дизеловото гориво и нафтата са единствените съответни продукти, като изтъкна факта, че нафтата може да се счита за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП, както и че нафтените деривати биха могли да се считат за съответни продукти, за които може би трябва да се проведат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(289)
Португалия представи следните обяснения:
-
Терминът нафта обхваща както тежката, така и леката нафта; тежката и леката нафта не са взаимозаменяеми, нито в производството им, нито в тяхното използване.
-
Тежката нафта е продукт, който се използва като суровина в процесите по рафиниране и в производството на широка гама химически продукти, не само в производството на ароматни продукти.
-
Инвестиционният проект води до допълнително производство на тежка нафта в Sines: производството на тежка нафта в рафинерията в Sines е увеличено с [200-250] хил. тона годишно.
-
По-голямата част от тежката нафта, произведена в рафинерията в Sines, се превозва до рафинерията на Petrogal в Matosinhos, където се преработва заедно с внесената тежка нафта от други държави и произведената тежка нафта в самата рафинерия в Matosinhos (средно [650-700] хил. тона през периода 2007-2009 г.) в продукт от реформинг (62). Общият обем тежка нафта, който се подлага на реформинг в рафинерията в Matosinhos, е [1 000-1 050] тона (средно през периода 2007-2009 г.).
-
От целия допълнително произведен обем от [200-250] хил. тона тежка нафта в Sines, [100-150] хил. тона се превозват до Matosinhos (остатъкът се използва като суровина за хидрокрекинг в Sines) и заменят [100-150] хил. тона вносна тежка нафта; обемът на вноса в размер на [250-300] хил. тона преди инвестицията се понижава на [100-150] хил. тона, тоест с [50-60] %.
-
92 % от внесената тежка нафта през 2009 г. е с произход извън ЕИП, 8 % -от ЕИП (63).
-
Собственият производствен капацитет за тежка нафта в рафинерията в Matosinhos (средно производство за периода 2007-2009 г.: [650-700] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект.
-
Продуктът от реформинг е междинен продукт, който се използва за производство на ароматни продукти.
-
Производственият капацитет за продукт от реформинг не се променя от инвестицията.
-
Произведеният от реформинг продукт в Matosinhos се използва като суровина за цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos.
-
В цеха за ароматни продукти се произвежда широка гама първични ароматни продукти или нафтени деривати, по-специално бензен, толуен, ортоксилен, параксилен и разтвори.
-
Производственият капацитет на цеха за ароматни продукти (средно количество на продажбите през периода 2007-2009 г.: [400-450] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект и не се планира разширяване.
-
Цехът за ароматни продукти е самостоятелно стопанско звено; вътрешната цена за тежката нафта е вносната цена на тежката нафта и това положение ще се запази след осъществяване на инвестицията. Продажната цена на продукта от реформинг, заплащана от цеха за ароматни продукти, се изчислява и ще продължи да се изчислява след осъществяване на инвестицията на [10-20] % от равностойността на вноса на нафтата (CIF NEW) и [80-90] % от равностойността на износа на бензина (RBOB USA), както и транспортните разходи от Sines до Porto.
-
Разходите за суровини (тежка нафта) представляват около [90-100] % от общите производствени разходи за производството на ароматни продукти. Допълнителното производство на тежка нафта в Sines представлява около 14 % от общото количество тежка нафта, което се подлага на реформинг.
-
Първичните ароматни продукти се продават на пазара на нефтохимическата промишленост по пазарни цени; със своя пазарен дял под [0-5] % Petrogal е получател на цената на пазара за ароматни продукти на ЕИП. Общият оборот на цеха на Petrogal за ароматни продукти беше около [] млн. EUR през 2009 г. След реализирането на инвестицията [] % от оборота (около [] млн. EUR въз основа на оборота за 2009 г.) ще бъдат резултат от допълнителното производство на тежка нафта в Sines.
(290)
Комисията отбелязва, че конкурент № 1 счита, че тежката нафта е междинен продукт и че оценката трябва да включва нафтените деривати като съответни продукти.
(291)
С оглед да се вземе решение дали трябва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за нафтените деривати, е необходимо да се даде тълкувание на текста в точка 69 от ННРП. В точка 69 се посочва, че съответният продукт може да бъде продуктът надолу по веригата, когато продуктът от инвестицията е междинен продукт и значителна част от произведените продукти не се продава на пазара. Този текст е насочен към ситуации, в които нарушаващият ефект от помощта върху конкурентите не се усеща или се усеща само отчасти на пазара на междинния продукт и вместо това се прехвърля на пазара на крайния продукт. Въз основа на информацията, представена от Португалия относно определението на съответните продукти, Комисията счита, че помощта не засяга нито производствения обем, нито производствените разходи, нито пък поведението при ценообразуването на цеха за ароматни продукти на Petrogal. Освен това количеството на допълнително произведената тежка нафта в Sines е маловажно в сравнение с общото количество тежка нафта, използвана за реформинг. Поради това Комисията счита, че пазарите на ароматни продукти не са засегнати или са засегнати само непряко и в малка степен (чрез непряко намаляване на вносната цена на нафтата, вж. следващия раздел) от помощта за инвестиционния проект.
(292)
Поради това Комисията счита, че не е необходимо да се извършват тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за пазарите на ароматни продукти.
(293)
Същевременно Комисията счита, че помощта може да засегне пазара на нафта, доколкото инвестиционният проект позволява замяна на вноса и принуждава доставчиците да намерят други купувачи на пазара на тежка нафта. Поради това Комисията извърши тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) по отношение на тежката нафта като съответен продукт.
(294)
В точка 69 от ННРП се посочва, че съответният продуктов пазар включва съответния продукт и неговите заместители, считани за такива от потребителя (от гледна точка на характеристиките, цените и предвидената употреба на продукта) или от производителя (посредством гъвкавост на производствените инсталации).
(295)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение относно съответния пазар за съответния продукт или продукти поради трудности при категоричното идентифициране на списъка със съответните продукти.
(296)
В решението за откриване на процедурата Комисията заключи, че няма заместители на дизеловото гориво от гледна точка на потребителите. При все това имаше съмнения относно заменяемостта при производството на дизелово гориво от гледна точка на предлагането, тъй като гъвкавостта на производствените инсталации би могла да доведе до производството на други видове продукти (най-вече бензин) чрез промяна на конфигурациите на рафинериите.
(297)
За да разсее тези съмнения, Португалия заяви, че в решението на Комисията за сливане (64), цитирано от Комисията, се разглежда различен контекст, в който дисбалансът между търсенето и предлагането на пазарите на бензин и дизелово гориво е много по-маловажно от сега, и поради това нивото на гъвкавост при превключването между производството на тези два продукта е било достатъчно високо. При все това според Португалия с важното увеличение на нуждите от дизелово гориво от 2000 г. насам тези равнища на избор вече не са достъпни и понастоящем няма допълнителен капацитет, който да отговори на търсенето.
(298)
Макар че това обяснение не изключва изцяло възможността съоръженията за производство на дизелово гориво да се използват за производството на бензин, изглежда нереалистично да се приеме, че дадено предприятие може да изразходва над 1 млрд. EUR, за да увеличи своя капацитет за производство на бензин, при условие че в Европа съществува излишък на производството на този продукт. Различни проучвания (65) сочат спад на нуждите от бензин и остатъчно течно гориво и увеличение на нуждите от дизелово гориво на европейския пазар за моторни горива. Този преход в моделите на търсене означава, че рафинериите произвеждат прекомерни количества от продукти, чието търсене и стойност намаляват, и недостатъчни количества от продукти с нарастващо търсене и стойност (66). Прогнозите за потреблението на бензин в Европа показват значителен спад в периода 2010-2030 г. в резултат на преминаването от коли с бензиново гориво към коли с дизелово гориво и въвеждането на алтернативни източници на енергия. Наличните проучвания също така сочат, че нуждите от бензин ще намалеят поради използването на коли с по-висока енергийна ефективност в САЩ (основен пазар за износ на европейския излишък) и очакваната бъдеща роля на електрическите автомобили.
(299)
Поради това Комисията счита, че в този конкретен случай за този вид инвестиция и в контекста на средносрочната тенденция на продуктовия пазар за съответен продукт следва да се счита дизеловото гориво, включително от гледна точка на предлагането.
(300)
В съответствие с разглеждането на съответните продукти вторият съответен продуктов пазар, който трябва да се проучи, е пазарът на тежка нафта. В рафинерията в Sines производството на тежка нафта е страничен продукт от производството на дизел, а дизеловото гориво е основната причина за инвестицията. Тежката нафта се използва при производството на много широка гама химически продукти, не само при производството на ароматни продукти. В общата си употреба тя не може да се замени с никакви заместители. Поради това Комисията счита, че пазарът на тежка нафта е съответен пазар от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(301)
Поради това Комисията счита, че съответните продуктови пазари от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са продуктовите пазари за дизелово гориво и тежка нафта. За информация ще бъдат представени и данни за нафтените деривати.
(302)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение по въпроса дали тези пазари следва да се оценят на ниво „след рафиниране“, търговия на едро или търговия на дребно.
(303)
Конкуренти № 1 и № 2 считат, че съответният продуктов пазар следва да бъде разширен до продажбите на дизелово гориво на едро и дребно (вж. съображения 93 и 116). Португалия счита, че при делата за държавна помощ подходящото равнище на оценка е нивото „след рафиниране“. В разпоредбите на ННРП не се уточнява на кое ниво следва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б), и по-специално теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(304)
В зависимост от проблема, който трябва да се анализира, и съответната хипотеза за вреда в политиката за защита на конкуренцията се оценява конкурентната ситуация на пазарите на различни равнища - производство, дистрибуция (на едро) и търговия на дребно. Пазарните участници, например в автомобилния сектор, са потребителите и продавачите на отделни коли на равнището на търговията на дребно, дилърите и дистрибуторите на коли на равнището на търговията на едро и дистрибуторите и производителите на производствено равнище. За продуктите, засегнати от настоящото решение, пазарните участници са например собствениците на автомобили и бензиностанциите на пазара на дребно, бензиностанциите и дистрибуторите на пазара на едро и рафинериите и дистрибуторите на пазара „след рафиниране“.
(305)
В настоящото решение производственото равнище отговаря на нивото „след рафиниране“. Португалия потвърди, че пазарът „след рафиниране“ е еквивалентен на общия пазар на дизелово гориво. Според Португалия понятието „продажби „след рафиниране“ включва всички реализирани продажби на големи партиди при договорени в момента условия (директно от рафинерията) на нефтени компании (включително собствените дружества на Galp Energia), търговци, прекупвачи или големи промишлени потребители, включително внос на дизелово гориво (67). Продажбите „след рафиниране“ в Португалия представляват всички продажби „след рафиниране“ на Petrogal минус износа плюс вноса в Португалия. Поради това предлагането на пазара „след рафиниране“ в Португалия включва Petrogal и рафинерии извън Португалия, които изнасят своите продукти към Португалия, а търсенето на пазара на дизелово гориво обхваща например различни вериги на дистрибутори на петрол като Petrogal, Repsol, CEPSA и BP, които купуват или получават доставки от Petrogal или пък внасят дизелово гориво от места извън Португалия.
(306)
Основната цел на контролирането на инвестиционната помощ не е да се предпазят потребителите (или търговците) от нежелателни последици от антиконкурентно поведение, например намаляване на потребителските такси чрез монополно ценообразуване от картели или пазарни участници, които злоупотребяват със своето господстващо положение на пазара. Всъщност инвестиционната помощ позволява увеличаване на продукцията на пазара и така води до намаляване на цените, което prima facie е от полза за потребителите, поне в краткосрочен и средносрочен план.
(307)
Преследваната цел на контролирането на инвестиционната помощ е по-скоро защита на други производители и икономиките на други държави членки от прекомерни нарушаващи ефекти на помощта върху конкуренцията и търговията (по-специално ефекти, които надхвърлят нивото на нарушаване, считано за съвместимо с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора). Тази конкуренция между производителите се наблюдава на производственото равнище, а в този случай конкуренцията между рафинериите е на нивото на продажбите „след рафиниране“.
(308)
Макар че целта на стандартните тавани за регионална помощ, определени в картите за регионална помощ, и на коригирането на интензитета на помощта за големи инвестиционни проекти съгласно точка 60 от ННРП е да се наложи стандарт и (за големи проекти) постепенно повишаващо се ниво на защита срещу нарушаване на конкуренцията и ефекти върху търговията, тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са проектирани така, че да филтрират за последваща задълбочена оценка ситуации, в които конкуренцията между производителите може да е засегната особено тежко. С теста съгласно точка 68, буква б) се проучва до каква степен инвестиционната помощ включва голямо увеличение на капацитета, което позволява на получателя на помощта да предлага големи количества от даден продукт на пазар, намиращ се в абсолютен или относителен спад, при по-благоприятни условия от условията на конкуренти, които не получават помощ. С теста съгласно точка 68, буква а) се проучва до каква степен инвестиционната помощ ще запази, подсили или създаде силна позиция на пазара за получателя на помощта, с която би могло да се злоупотреби от доминиращ пазарен участник, например чрез изтласкване на конкуренти от пазара. И в двата случая конкурентите могат да загубят пазарни дялове на пазара на производствено равнище, доходността им да се понижи или да бъдат изтласкани от пазара, а потенциалните конкуренти могат да бъдат възпрепятствани от навлизане на пазара.
(309)
Поради това Комисията счита, че тестовете трябва да се извършат на производствено равнище. Всъщност пазарната ситуация на производствено равнище е от решаващо значение, тъй като в решенията за държавна помощ за производствени съоръжения се оценяват ефектите от помощта върху конкуренцията между производителите и върху търговията между държавите членки. Освен това може да се предположи, че когато пазарният дял на получателя нагоре по веригата („след рафиниране“) е висок, това само по себе си създава достатъчно голяма вероятност от значително нарушаване на конкуренцията, независимо от пазарния дял надолу по веригата. Поради това макар че продажбите на дизелово гориво на нивото за търговия на едро и дребно бяха включени в определенията на съответните продуктови пазари в предишни дела на Комисията за сливане (68), няма нужда те да се вземат под внимание за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(310)
Тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са прости филтри, чиято цел е да се идентифицират по механичен начин рискови ситуации за конкуренцията и търговията. Подробният анализ на тези рискове обаче е цел на последващата задълбочена оценка. Макар че обикновено задълбочената оценка е насочена към ситуацията на пазара на производствено равнище, може да е необходимо да се анализира въздействието от помощта на пазарите надолу по веригата, например в случай на изтласкване на конкуренти от пазара.
(311)
Поради това, като се взема под внимание практиката на Комисията при вземане на решения относно дела за държавна помощ в други икономически отрасли, и по-специално автомобилния отрасъл (69), както и фактът, че инвестиционният проект включва разходи единствено за нефтопреработвателните дейности на Petrogal, за целите на прилагане на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) нивото „след рафиниране“ е единственото релевантно ниво за настоящото решение.
(312)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на дизелово гориво следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(313)
Португалия счита, че съответният пазар на дизелово гориво следва да бъде по-широкообхватен от националния пазар, за предпочитане пазара на Западна Европа или пазара на ЕИП. Конкуренти № 1 и № 2 не правят разлика между отделните равнища на пазара, които трябва да се оценят. Те твърдят, че съответният географски пазар следва да бъде пазарът на Португалия или в краен случай пазарът на Иберийския полуостров.
(314)
През 1997 г. Комисията прие известие относно определянето на съответния пазар по смисъла на общностното право на конкуренция („известието“) (70). В известието се посочва, че съответният географски пазар обхваща територия, в която съответните предприятия участват в доставката и търсенето на продукти или услуги, където условията на конкуренция са достатъчно хомогенни и която може да се разграничи от съседните пространства поради това, че условията на конкуренция се различават значително в това пространство.
(315)
Идеята на известието е да служи като инструмент за оценка на антитръстовата политика и политиката за контрол на сливанията. Известието се основава на правомощията за разследване, достъпни съгласно тези политики, и не се прилага пряко по отношение на държавната помощ. В известието изрично се признава, че „основното внимание при оценката на делата, свързани с държавна помощ, се отделя по-скоро на получателя на помощта и съответната индустрия/сектор, отколкото на идентифицирането на ограниченията на конкуренцията, с които се сблъсква получателят на помощ“. Независимо от това в известието се посочва, че елементите на подхода, разработен в него, „могат да се използват като основа за оценката на делата за държавна помощ“.
(316)
Към сегашния момент Комисията все още не е публикувала известие относно принципите и подхода за определяне на съответния продуктов и географски пазар при дела за държавна помощ. Самите ННРП не съдържат указания как да бъде определен съответният географски пазар. При все това в точка 70 от ННРП се включва текст, в който изглежда се отдава известно предпочитание за оценка на равнище ЕИП: „За целите на букви а) (…) продажбите (…) се определят за подходящо ниво (…), обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(317)
Подходящото определение на географски пазар трябва да се разгледа в контекста на теорията за вредата, която стои в основата му. При все това изглежда разумно да се приеме, че целта на теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП във връзка с пазарни дялове, надхвърлящи 25 %, е да се защитят конкурентите в ЕИП от изключване от пазара, на който извършват дейност, или от възпрепятстване да навлязат на този пазар, (изместени) от антиконкурентното поведение на получател на помощ с пазарна сила.
(318)
За целите на настоящото решение не е от значение да се определи точният географски обхват на пазара на производствено равнище, тъй като пазарният дял на Petrogal надхвърля прага от 25 % само на националния пазар. Достатъчно е да се провери дали националният пазар представлява съответния географски пазар. Бяха проучени аргументите, представени от конкурентите, по които Португалия изрази становище, по-специално относно пречките за вноса и ограничения капацитет за съхранение. Беше заключено, че определение на географския пазар, което се отклонява от обичайния подход за определяне на пазар за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) като пазара на ЕИП и което определя националния пазар като съответния географски пазар, може да бъде основателно само ако има ясни признаци, че пазарът е затворен в по-голямата си част. Поради това е необходимо да се оцени дали има пречки за търговията, които биха попречили на предприятията, конкуриращи се с Petrogal на пазара на едро, да внасят дизелово гориво от рафинерии извън Португалия, ако цените на пазара „след рафиниране“ в Португалия надхвърлят цените на по-големия пазар.
(319)
В този контекст бе отбелязано следното:
-
Дизеловото гориво, продавано на пазара на Португалия, е със същите технически характеристики като дизеловото гориво, продавано в съседните държави.
-
Няма вносни мита за търговия в рамките на ЕИП.
-
Няма регулаторни или административни ограничения върху вноса в Португалия.
-
Статистическите данни, предоставени от Португалия (вж. съображение 195), показват наличието на търговски потоци както внос в Португалия, така и износ от Португалия към съседни държави. Износът е намалял поради увеличените нужди от дизелово гориво в Португалия.
-
Вносът се осъществява чрез морски и сухопътен транспорт; обемът на вноса през последните години в голяма степен бе реакция на външни събития и се увеличи значително за този период. Увеличението на вноса показва, че другите оператори разполагат с алтернативни варианти за доставки и имат възможност да заменят преките доставки от рафинериите на Petrogal с внос. От информацията, представена от Португалия (вж. съображение 195), става ясно, че това е особено валидно за 2009 г., когато производството беше спряно за няколко седмици след инцидент в рафинерията в Sines.
-
Португалия отхвърля твърденията, че Petrogal контролира над 90 % от съществуващия капацитет за съхранение и пояснява, че капацитетът за съхранение на трети страни представлява капацитет за доставки на 2,9 млн. тона годишно, което представлява над 50 % от националния пазар. Нито един конкурент не е изразил интерес да закупи допълнителен капацитет за съхранение, когато такъв е бил предложен за продажба.
-
Комисията прикани конкурентите да дадат конкретни примери, с които да потвърдят съществуването на тези пречки за търговията или описания на ситуации, в които са били изправени пред трудности при вноса на дизелово гориво, но те не представиха такава информация.
(320)
В отсъствието на конкретни примери и въз основа на информацията, предоставена от Португалия относно капацитета за съхранение и вноса, се заключава, че няма доказателства за съществуването de facto на ограничения по отношение на наличността на капацитет за съхранение и други пречки за вноса на дизелово гориво.
(321)
Що се отнася до цените на дизеловото гориво на Petrogal, закупено от трети страни, те изглеждат сходни с разходите за внос на дизелово гориво в Португалия. Както бе предложено от Португалия при уведомлението и както бе посочено в част 3.4.3 от решението за откриване на процедурата, цените на ниво „след рафиниране“ се определят по международните ценови котировки за продуктите, за продуктите от рафиниране в Португалия - по цените на Platts (Rotterdam) за региона на Северозападна Европа плюс спредове (транспорт, товари, застраховки, загуби и други). Това предполага по-голям пазар от националния (португалски) пазар. Конкурентите не представиха никакви аргументи относно цените „след рафиниране“, прилагани от Petrogal, а ограничиха своите коментари до пазарната сила и позицията на Petrogal. Конкурент № 1 отбеляза, че съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво е твърде ниско, за да се оправдае проучването на регионален пазар, но не посочи недостиг на дизелово гориво или ситуация, в която контролирането на капацитета за съхранение би изправило конкурентите пред трудности.
(322)
Конкурент № 2 отбеляза (вж. съображение 109), че инвестиционният проект би превърнал Petrogal в нетен износител на други пазари и би подсилил неговата пазарна позиция на Иберийския полуостров.
(323)
Поради това не може да се заключи, че съответният географски пазар на дизелово гориво е националният пазар, тъй като изглежда няма ограничения за вноса на дизелово гориво в Португалия, нито за износа към съседни държави. Следователно съответният географски пазар е поне регионалният пазар, а именно пазарът на Иберийския полуостров.
(324)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на тежка нафта следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(325)
Португалия счете, че съответният географски пазар на тежка нафта и нафтени деривати е поне пазарът на ЕИП, ако не и световният пазар. Конкурентните не възразиха срещу това определение на съответен географски пазар.
(326)
Мнението на Португалия не бе отхвърлено от заинтересованите страни и с оглед на факта, че тежката нафта е стока, която се пренася лесно на големи разстояния при ниски транспортни разходи, съответният географски пазар е поне пазарът на ЕИП (71).
(327)
Точка 68, буква а) от ННРП гласи, че Комисията предприема задълбочена оценка, ако „делът на бенефициера в продажбите на съответния продукт (съответните продукти) на съответния пазар (съответните пазари) преди инвестицията е над 25 % или ще бъде над 25 % след инвестицията“.
(328)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да потвърди дали прагът, определен в точка 68, буква а) от ННРП, е бил превишен поради съмнения за подходящото определение на съответния продуктов и географски пазар и съответното ниво на оценка („след рафиниране“, търговия на едро, търговия на дребно). Освен това нямаше налични данни на равнище група (включително пазарни дялове на ENI). Липсваха данни и за нафтените деривати.
(329)
Данните, предоставени от Португалия, показват, че пазарният дял на Petrogal „след рафиниране“ би бил под 25 % на регионалния пазар (Иберийски полуостров), както вече бе посочено в решението за откриване на процедурата и потвърдено от Португалия по време на официалното разследване. Тази информация се отнася единствено до производствения капацитет на Petrogal с оглед на факта, че Португалия обяви, че ENI не присъства на ниво „след рафиниране“ на Иберийския полуостров. Делът на Petrogal на пазара на дизелово гориво „след рафиниране“ на равнище група (включително пазарните дялове на ENI) за Западна Европа и ЕИП също е под 25 %, както е видно от данните, предоставени от Португалия (вж. таблици 6 и 7 по-долу).
Таблица 6
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара в Западна Европа (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Таблица 7
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Въз основа на стойностите в таблици 6 и 7 по-горе се заключава, че Petrogal не осъществява над 25 % от продажбите на съответния продукт на съответния пазар на регионално равнище (Иберийски полуостров), както и на равнище Западна Европа и ЕИП, включително дяловете на пазара „след рафиниране“ на нивото на група ENI. Поради това прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на дизеловото гориво.
(331)
Тъй като комбинираният пазарен дял на ENI и Petrogal не превишава 25 %, не е нужно да се проучва дали пазарният дял на Petrogal се контролира от ENI до степен, която изисква да се вземе под внимание техният комбиниран пазарен дял.
(332)
В съответствие с информацията, предоставена от Португалия, повечето рафинерии, които произвеждат тежка нафта, я преработват вътрешно за собствено потребление. Данните относно пазарните дялове, предоставени от Португалия за целите на теста съгласно точка 68, буква а), са свързани с продажбите в ЕИП, а именно на търговския пазар, както се изисква от теста.
(333)
За да се провери дали инвестиционният проект е съвместим с точка 68, буква а) от ННРП, трябва да се анализира пазарният дял на Petrogal преди и след осъществяването на инвестиционния проект и да се провери дали той надхвърля 25 %.
Таблица 8
Пазарни дялове на Petrogal на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Бензен
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Таблица 9
Пазарни дялове на ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
n.a.
599
n.a.
599
Таблица 10
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Въз основа на стойностите в таблици 8-10 се заключава, че Petrogal, самостоятелно и в комбинация с ENI, разполага с пазарни дялове под 25 % за съответния продукт на съответния продуктов пазар на тежка нафта на равнище ЕИП. Пазарният дял на Petrogal не надхвърля 25 % и на пазарите на деривати.
(335)
Освен това общото вътрешно производство на тежка нафта, което се използва от Petrogal за собствено потребление и което не се отразява в горепосочените данни за пазарния дял в таблица 8, е по-малко от [ 5] % от размера на пазара на дребно в ЕИП. Допълнителното производство в рафинерията в Sines възлиза на около [ 5] %.
(336)
Въз основа на тези съображения се заключава, че прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на тежката нафта.
(337)
Точка 68, буква б) от ННРП гласи, че Комисията извършва задълбочена оценка, ако „създаденият с проекта производствен капацитет е над 5 % от пазара на съответния продукт, измерен на база данни за видимото потребление, освен ако средният годишен ръст на видимото потребление през последните пет години е по-голям от средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство“.
(338)
В точка 70 от ННРП се пояснява, че „…за целите на точка 68, букви а) и б) продажбите и видимото потребление се определят за подходящо ниво от класификацията Prodcom, обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(339)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти относно това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на продукта за последните пет години (преди започване на работа по проекта) е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(340)
Средният годишен растеж (compound annual growth rate - CAGR) на видимото потребление на дизелово гориво в ЕИП за периода 2001-2006 г. е около 2,12 % в количествено изражение или 15,38 % в стойностно изражение. Съответстващият CAGR на БВП в ЕИП за периода 2001-2006 г. достигна 2,06 % в реално изражение (да се отнесе към количествено изражение) и 4,12 % в номинално изражение (да се отнесе към стойностно изражение).
(341)
От това следва, че пазарът на дизелово гориво не може да се счита за незадоволително представящ се пазар, ако се вземе предвид CAGR, както в количествено, така и в стойностно изражение, и се сравни съответно с ръста на БВП в номинално и реално изражение. Поради това не е нужно да се проверява дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на съответния пазар.
(342)
За да се проучи дали инвестиционният проект отговаря на точка 68, буква б) от ННРП Комисията трябва да провери дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, е по-малък от 5 % от размера на пазара, измерен на база данни за видимото потребление на съответния продукт, освен ако средният годишен ръст на видимото му потребление през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(343)
Португалия предостави следните данни, представени в таблици 11-13 по-долу. Стойностите в колоната за пазара на ЕИП са идентични със стойностите за пазара на ЕИП (продажби) в таблиците за пазарния дял. Тъй като размерът на пазара за търговия на дребно (продажби) е по-малък от обема на видимото потребление, включително собственото потребление, в данните за увеличението на производствения капацитет се надценява важността на увеличението. Следователно може да се твърди, че това представлява най-неблагоприятният сценарий.
Таблица 11
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Sines спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 12
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Matosinhos спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 13
Съотношение на комбинираното увеличение на производствения капацитет (в рафинериите в Sines и Matosinhos) спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Във всички случаи увеличението на производствения капацитет за продуктите, изброени в таблици 11-13, е под 5 % на съответните продуктови пазари на равнище ЕИП. Следователно се счита, че инвестиционният проект не води до превишаване на прага, определен в първата част на точка 68, буква б) от ННРП.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(345)
Въз основа на данните, представени в съображения 278-344, инвестиционният проект не води до превишаване на праговете, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП, по отношение на съответните продукти. Поради това не е нужно да се извършва задълбочена оценка на помощта след откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора.
(346)
В заключение, предложената регионална инвестиционна помощ в полза на Petrogal отговаря на всички условия, заложени в ННРП, за да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) от Договора. Поради това не е нужно да се оценява дали помощта би могла да бъде одобрена въз основа на други дерогации, съдържащи се в Договора.
(347)
Португалия по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието на английски език като единствения език, чийто текст е автентичен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, която Португалия планира да предостави на Petrogal в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност (121 091 314 EUR в намалени цени), която представлява максимален интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени, е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
2. Следователно привеждането в действие на държавната помощ, посочена в член 1, параграф 1, е разрешено. В случай на отклонение от планираните допустими разходи и от нотифицирания график за предоставяне на държавната помощ Португалия няма да превиши максималния размер на помощта от 121 091 314 EUR в намалени цени и максималния интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени.
Член 2
1. Португалия представя междинни доклади на Комисията на всеки пет години, считано от датата на настоящото решение. В междинните доклади се съдържа актуализирана информация относно размера на предоставената държавна помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
2. Освен това в шестмесечен срок след предоставянето на последния транш от държавната помощ въз основа на нотифицирания график за предоставяне на помощта Португалия представя подробен окончателен доклад с включена информация относно платения размер на държавната помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 3 август 2011 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. rugpjūčio 3 d.
dėl valstybės pagalbos SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)) kurią Portugalija planuoja suteikti „Petrogal“
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5546)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/466/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal šias nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. lapkričio 19 d. raštu Komisija pranešė Portugalijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl regioninės ad hoc pagalbos įmonės „Petroleos de Portugal, Petrogal S.A.“ (toliau - „Petrogal“) investicijų projektui, susijusiam su jos Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonių veikla (toliau - investicijų projektas). 2009 m. gruodžio 9 d. raštu Portugalija pateikė skelbti skirtą nekonfidencialią sprendimo pradėti procedūrą versiją.
(2)
2009 m. gruodžio 17 d. raštu Portugalija paprašė vienu mėnesiu pratęsti jos pastabų pateikimo terminą. 2009 m. gruodžio 22 d. Komisija patenkino šį prašymą. Portugalija pateikė savo pastabas 2010 m. sausio 21 d. raštu.
(3)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.
(4)
Komisijai savo pastabas pateikė Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), konkurentas Nr. 2 (6) - su „Petrogal“ konkuruojanti įmonė (7), konkurentas Nr. 1 (8), (9), União Geral de trabalhadores (10), Sineso savivaldybė (11), Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) ir Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Šias pastabas Komisija 2010 m. kovo 9 d., kovo 10 d., kovo 17 d. ir kovo 19 d. raštais persiuntė Portugalijai ir suteikė jai galimybę pateikti savo nuomonę apie tas pastabas; Portugalija savo pastabas pateikė 2010 m. balandžio 8 d. raštu.
(6)
2010 m. liepos 15 ir 28 d. raštais (14) Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos, kurią Portugalija atitinkamai suteikė 2010 m. rugpjūčio 16 ir 23 d. raštais.
(7)
2010 m. rugpjūčio 4 ir 5 d. raštais Komisija paprašė konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 paaiškinimų, kurie buvo jai pateikti 2010 m. rugsėjo 10 ir 15 d. raštais. 2010 m. rugsėjo 20 d. raštu šie paaiškinimai buvo perduoti Portugalijai, kad ši galėtų pateikti savo pastabas.
(8)
2010 m. rugsėjo 17 d. ir spalio 1 d. raštais Komisija paprašė Portugalijos pateikti daugiau informacijos. Portugalija atsakė 2010 m. spalio 18 ir 29 d. raštais.
(9)
2010 m. spalio 13 d. raštais konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 buvo paprašyta pateikti konkrečią informaciją, susijusią su jų atitinkamais 2010 m. rugsėjo 10 ir 15 d. atsakymais.
(10)
2010 m. spalio 21 ir 28 d. raštais Komisija paprašė Portugalijos suteikti papildomos informacijos. Portugalija atsakė 2010 m. lapkričio 12 d. raštais.
(11)
2010 m. lapkričio 10 d. raštu konkurentas Nr. 1 pateikė savo 2010 m. rugsėjo 15 d. rašto paaiškinimus. 2010 m. lapkričio 12 d. šie paaiškinimai buvo perduoti Portugalijai, kad ji galėtų pateikti savo pastabas; Portugalija atsakė 2010 m. lapkričio 19 d. raštu.
(12)
2010 m. lapkričio 30 d. raštu Komisija paprašė Portugalijos suteikti papildomos informacijos. Portugalija atsakė 2010 m. gruodžio 20 d. raštu.
(13)
2010 m. lapkričio 11 d. raštu Komisija paprašė Portugalijos pateikti investicijų projekto ekonominės naudos analizę. 2010 m. gruodžio 1 d. Portugalija pateikė prašomą informaciją.
(14)
2011 m. sausio 6 d. raštu Portugalija pateikė informaciją apie „Petrogal“ akcininkus.
(15)
2011 m. sausio 12 d. įvyko Portugalijos valdžios institucijų, „Petrogal“ atstovų ir Komisijos susitikimas. 2011 m. sausio 25 d. raštu Portugalija pateikė informaciją apie kai kuriuos šiame susitikime svarstytus klausimus (pavyzdžiui, rinkos vertinimą, pagalbos skatinamąjį poveikį).
(16)
2011 m. sausio 24 d., kovo 16 d. ir 2011 m. balandžio 12 d. raštais Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos apie galimą priešingos padėties, jeigu investicijų projektas nebūtų įgyvendintas, scenarijų; Portugalija atitinkamai atsakė 2011 m. vasario 7 d., balandžio 4 d. ir balandžio 29 d. raštais. 2011 m. birželio 7 d. el. laišku Komisija paprašė informacijos, kurios Portugalija nebuvo pateikusi ankstesniuose raštuose. 2011 m. birželio 9 d. el. laišku ir 2011 m. birželio 11 ir 17 d. raštais Portugalija pateikė informaciją kai kuriais iš šių klausimų.
(17)
2011 m. birželio 24 d. raštu Komisija paprašė Portugalijos paaiškinti iki tol nepateiktą informaciją apie dyzelino rinką. Portugalija pateikė šią informaciją 2011 m. birželio 30 d. ir liepos 14 d. raštais. 2011 m. liepos 20 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos pritarė, kad Komisija priimtų šį sprendimą anglų kalba.
2. IŠSAMUS VALSTYBĖS PAGALBOS APRAŠYMAS
2.1. Pagalbos gavėjas
(18)
Valstybės pagalbos gavėja „Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A.“ (toliau - „Petrogal“) yra „Galp Energia, SGPS, S.A.“ (toliau - „Galp Energia“) visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė. Daugiausia „Galp Energia“ akcijų turi „ENI SpA“ (15) (33,34 %), „Amorim Energia BV“ (toliau - „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), „Parpública Participações Públicas“ (toliau - „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), „Fidelity International Limited“ (2,01 %), „Caixa Geral de Depósitos SA“ (toliau - CGD) (18) (1 %) ir kiti subjektai (23,31 %). „Galp Energia“ yra „Galp Energia Group“ (toliau - „Galp“) patronuojančioji bendrovė. „Galp Energia“ veikia naftos produktų rinkoje (įskaitant naftos perdirbimo ir prekybos veiklą, kaip antai nemažmeninę ir mažmeninę prekybą), taip pat dujų rinkoje.
(19)
Ši patronuojančioji bendrovė, pavadinta „GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A.“, buvo įsteigta 1999 m. balandžio 22 d., daugiausia siekiant prekiauti nafta ir gamtinėmis dujomis, sujungus dvi anksčiau veikusias Portugalijos valstybines įmones, kurių kontrolę perėmė „Galp Energia“: būtent naftos produktų įmonę „Petrogal“ ir gamtinių dujų įmonę „GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A.“ (19).
(20)
„Galp Energia“ taip pat verčiasi mažmenine ir didmenine prekyba perdirbtais naftos produktais Pirėnų pusiasalyje. Ši bendrovė yra Portugalijos rinkos lyderė (20), taip pat vis labiau įsitvirtinanti Ispanijos rinkoje.
(21)
„Petrogal“ priklauso abi Portugalijoje veikiančios naftos perdirbimo įmonės. Jos yra Sineso ir Matozinjoso vietovėse. Šis naftos perdirbimo verslas apima visų rūšių perdirbimo, tiekimo ir logistikos veiklą. „Petrogal“ yra didžiausia prekiautoja naftos produktais Portugalijoje ir viena didžiausių visame Pirėnų pusiasalyje. Ji iš esmės valdo visą žalios naftos importą ir dalį perdirbtų produktų importo į Portugaliją, taip pat valdo 80 % žalios naftos ir perdirbtų produktų saugyklų (21) ir atlieka svarbų vaidmenį Portugalijos naftos produktų logistikos infrastruktūroje.
(22)
„Petrogal“ siūlo platų produktų asortimentą, įskaitant benziną, dyzeliną, reaktyvinius degalus, mazutą, metanolį, suskystintas naftos dujas, bitumą ir kelis aromatinių junginių produktus. Perdirbimo verslo padalinys tiekia naftos produktus „Petrogal“ mažmeninės prekybos, didmeninės prekybos ir prekybos suskystintomis naftos dujomis padaliniams, konkurentams ir užsienio klientams, taip pat eksploatuoja naftos perdirbimo įrenginius ir naudojasi logistikos priemonėmis. Savo produktams laikyti ir pervežti „Petrogal“ naudoja jai priklausančias saugyklas arba naudojasi susijusių logistikos įmonių paslaugomis.
(23)
1 pvz., parodytos „Petrogal“ nuosavybės ir kontrolės teisės:
(24)
2005 m. gruodžio 29 d. buvo pasirašytas „Amorim Energia“, ENI ir „Rede Eléctrica Nacional de Portugal“ (REN) akcininkų susitarimas, prie kurio 2006 m. kovo 28 d. prisijungė CGD (toliau - akcininkų susitarimas). 2006 m. kovo 29 d. šis akcininkų susitarimas įsigaliojo aštuonerių metų laikotarpiui. Kaip nustatyta Portugalijos vertybinių popierių kodekso 20 straipsnio pirmos dalies c punkte, balsavimo teisės, akcininkų susitarimą pasirašiusių šalių įgytos dėl turimų „Galp Energia“ akcijų, taip pat suteikiamos kitoms susitarimo šalims. Taigi „Galp Energia“ laikoma akcininkų susitarimą pasirašiusių akcininkų bendrai kontroliuojama įmone.
(25)
Portugalijos teigimu, pagal akcininkų susitarimą akcininkai ir, konkrečiai, ENI negali kontroliuoti ir savo nuožiūra nustatyti bendrų savo naftos perdirbimo veiklos ir „Petrogal“ perdirbimo veiklos strategijų.
2.2. „Petrogal“ investicijų projektas
(26)
Pagal investicijų projektą pertvarkomos ir plečiamos dvi Sinese ir Matozinjose veikiančios naftos perdirbimo įmonės - vienintelės tokios įmonės Portugalijoje. Investicijų projektu taip pat siekiama glaudžiau susieti abi įmones ir sustiprinti naudingą jų tarpusavio sąveiką. Taip bus galima perdirbti sunkesnę žalią naftą.
(27)
Investicijų projektu daugiausia siekiama padidinti dyzelino gamybą ir sumažinti benzino gamybą. Numatoma, kad pagal investicijų projektą naudojant daugiau sunkiosios žalios naftos sumažės žaliavų kaina ir bus galima laisviau rinktis perdirbamos žalios naftos tiekimo šaltinius.
(28)
Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės pertvarkymo investicijų projektą sudaro naujo vakuuminio distiliavimo įrenginio, skirto vakuuminiam gazoliui (VGO) išgauti, ir naujo klampumo mažinimo įrenginio (lengvojo krekingo įrenginio), skirto vakuuminio distiliavimo likučių terminiam krekingui, įrengimas.
(29)
Sineso naftos perdirbimo įmonės pertvarkymo investicijų projekto tikslas yra naujo hidrokrekingo įrenginio, t. y. įrenginio, skirto vakuuminio gazolio hidrokrekingui gaminant dyzeliną ir reaktyvinius degalus, įrengimas. Pagal šį investicijų projektą hidrokrekingo įrenginyje kaip žaliava bus naudojamas vakuuminis gazolis ir sunkusis gazolis, gaminami Matozinjoso ir Sineso naftos perdirbimo įmonėse, taigi valstybei priklausanti naftos perdirbimo įranga bus eksploatuojama visu pajėgumu. Per dieną bus perdirbama apie [ ] barelių ir per metus sunaudojama apie [ ] kilotonų pirminės žaliavos - atmosferinės distiliacijos likučių.
(30)
Hidrokrekingo būdu gaunami produktai (suskystintos naftos dujos, sunkusis metanolis (22) ir dyzelinas yra [ ] hidrinti, todėl aukštesnės kokybės. Įgyvendinant investicijų projektą tikimasi padidinti tik dyzelino ir sunkiojo metanolio gamybą.
(31)
Įgyvendinant investicijų projektą, siekiant dar labiau suartinti abi įmones, dalis Sineso naftos perdirbimo įmonėje pagaminto sunkiojo metanolio bus tiekiama į Matozinjoso įmonę kaip „Petrogal“ aromatinių junginių produktų gamybos žaliava (23). Įgyvendinus Sineso įmonės pertvarkymo projektą, sunkiojo metanolio gamyba neišvengiamai padidės dėl techninių priežasčių.
(32)
Investicijų projekto įgyvendinimo darbai buvo pradėti 2008 m. (pirmas užsakymas pateiktas 2008 m. kovo 14 d., direktorių valdybos 2008 m. kovo 5 d. priimtu sprendimu) ir turėjo būti užbaigti iki 2010 m. gruodžio 31 d. Visą gamybos pajėgumą numatyta pasiekti iki 2011 m.
2.3. Vienas investicijų projektas
(33)
Portugalijos teigimu, nepaisant didelio geografinio atstumo tarp abiejų naftos perdirbimo įmonių (apie 450 km jūrų transportu), investicijų projektą reikėtų laikyti vienu investicijų projektu (VIP), kaip apibrėžta 2007-2013 m. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (24) (toliau - RPG) 60 punkte. Portugalijos valdžios institucijos patvirtina, kad „Petrogal“ nebuvo gavusi valstybės pagalbos trejus metus iki investicijų projekto, apie kurį pranešta, pradžios.
2.4. Investicijų projekto sąnaudos
(34)
Investiciją į Sineso įmonę sudaro [ ] EUR investicinių išlaidų nominaliąja verte. Sineso įmonei turi būti skirta [ ] EUR (nominaliąja verte) pagalba, atitinkanti 16 % pagalbos intensyvumo normą. Investicijos į Matozinjoso įmonę vertė yra [ ] EUR (nominaliąja verte); šiai įmonei turi būti suteikta [ ] EUR (nominaliąja verte) pagalba, atitinkanti 13 % pagalbos intensyvumo normą.
(35)
Tinkamos finansuoti investicijų projekto išlaidos yra 974 064 894 EUR dabartine verte (1 058 934 146 EUR nominaliąja verte). Jos skirtos tik įrangai (ne žemei ir ne pastatams). Abiem įmonėms skirta 121 091 314 EUR pagalbos suma dabartine verte (160 484 007 EUR nominaliąja verte), atitinkanti 12,43 % pagalbos intensyvumo normą. Tinkamos finansuoti kiekvienų metų išlaidos parodytos 1 lentelėje:
1 lentelė
Tinkamos finansuoti išlaidos (EUR)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
Iš viso
Ilgalaikis materialusis turtas
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Investicijų projekto finansavimas
(36)
„Petrogal“ planuoja finansuoti šį investicijų projektą iš nuosavų išteklių ir prašomų valstybės pagalbos lėšų (160 484 007 EUR nominaliąja verte). Kitų valstybės pagalbos finansavimo šaltinių nenumatoma. Be to, Europos investicijų bankas 2009 m. suteikė investicijų projektui paskolų, kurių bendra suma - 500 mln. EUR. Pats pagalbos gavėjas dengia 36 % tinkamų finansuoti išlaidų.
2.6. Didžiausia regioninė pagalba
(37)
Pagal Portugalijos 2007-2013 m. regioninės pagalbos žemėlapį (26) Alentežo ir Šiaurės Portugalijos regionuose, kuriuose yra Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės, pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą išimtį gali būti teikiama regioninė pagalba, neviršijanti regioninės investicinės pagalbos didelėms įmonėms ribų - atitinkamai 40 % ir 30 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE).
2.7. Nauda regioninei plėtrai
(38)
Įgyvendinant investicijų projektą numatyta sukurti apie 150 tiesioginių darbo vietų ir 450 netiesioginių darbo vietų abiejuose regionuose. Be to, remiantis Portugalijos pateikta informacija, statybų laikotarpiu bus sukurta apie 3 000 laikinų darbo vietų.
2.8. Pagalbos pobūdis
(39)
Valstybės pagalbą numatyta teikti kaip ad hoc pagalbą, kuri suplanuota remiantis anksčiau taikytos pagalbos schemos (N 97/1999), pagrįstos 1999 m. spalio 15 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 409/99, nuostatomis.
(40)
Portugalijos Ministrų Tarybai 2008 m. kovo 6 d. priėmus rezoliuciją, 2008 m. kovo 10 d. buvo pasirašytos dvi Portugalijos Vyriausybės, „Petrogal“ ir „Galp Energia“ sutartys dėl valstybės pagalbos teikimo. Tai buvo mokesčių lengvatų taikymo sutartis ir sutartis dėl investicijos (toliau - pagalbos teikimo sutartys).
(41)
Pasirašytose pagalbos teikimo sutartyse buvo numatyta suteikti su investicijų projekto užbaigimu susietą mokesčių kreditą. Teikiama pagalba būtų mokesčių kreditas, išskaičiuojamas iš ateityje mokėtino pelno mokesčio. Portugalijos valdžios institucijos apskaičiuotų šio mokesčių kredito sumą kaip tinkamos finansuoti investicijos sumos procentinę dalį. Mokesčių kreditas būtų taikomas tik su investicijų projektu susijusiems mokėtiniems mokesčiams. Tuo atveju, jeigu nepavyktų išskaičiuoti viso mokesčių kredito, būtų galima išskaičiuoti bet kokį likusį mokesčių kreditą iki sutarties pabaigos (2016 m. gruodžio 31 d.).
2.9. Pagalbos suma
(42)
Portugalija ketina skirti 160 484 007 EUR (nominaliąja verte) regioninės pagalbos sumą, kurią numatyta išmokėti nuo 2011 m. Tolesnėje Portugalijos valdžios institucijų pateiktoje 2 lentelėje išsamiai parodytas pagalbos teikimo tvarkaraštis:
2 lentelė
Metai
Numatytos apmokestinamosios pajamos
Mokesčiai
Naudojimasis mokesčių kreditu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalija patvirtino, kad pagalbos investicijų projektui negalima sumuoti su pagalba iš kitų vietos, regioninių, nacionalinių ar ES išteklių, skirta toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti.
(44)
Be to, pagalba teikiama su sąlyga, kad užbaigus investicijų projektą „Petrogal“ ne trumpiau kaip penkerius metus toliau investuotų lėšas remiamuose regionuose.
(45)
Portugalija patvirtino, kad pagalba būtų teikiama tik Komisijai sutikus.
(46)
„Petrogal“2007 m. sausio 22 d. paprašė suteikti valstybės pagalbą investicijų projektui. 2007 m. sausio 23 d. Portugalijos valdžios institucijos raštu patvirtino „Petrogal“, jog buvo atliktas išsamus patikrinimas ir nustatyta, kad investicijų projektas tenkina tinkamumo sąlygas, nustatytas pagal fiskalinę schemą iki projekto įgyvendinimo darbų pradžios.
(47)
Portugalija įsipareigojo neviršyti didžiausios pagalbos sumos ir didžiausio pagalbos intensyvumo, kaip nustatyta šiuo sprendimu, net jei būtų patirta mažiau arba daugiau tinkamų finansuoti išlaidų.
2.10. Bendrosios nuostatos
(48)
Portugalija įsipareigojo pateikti:
-
per du mėnesius nuo pagalbos suteikimo - „Petrogal“ nusiųsto dokumento, kuriuo jai buvo pranešta apie pagalbos teikimo sutarčių įsigaliojimą, kopiją;
-
kas penkeri metai, skaičiuojant nuo tos dienos, kai Komisija patvirtins pagalbą, - tarpinę ataskaitą (įskaitant informaciją apie mokamas pagalbos sumas, pagalbos teikimo sutarties vykdymą ir bet kokius kitus toje pačioje įmonėje ar gamykloje pradėtus investicijų projektus);
-
per šešis mėnesius nuo paskutiniosios pagalbos dalies suteikimo pagal pagalbos teikimo tvarkaraštį, apie kurį pranešta, - išsamią galutinę ataskaitą.
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(49)
Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) Komisija išdėstė abejones dėl pagalbos suderinamumo su RPG nuostatomis. Šios Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės buvo susijusios su 50-64 konstatuojamosiose dalyse aptariamais klausimais.
3.1. Suderinamumas su RPG bendrosiomis nuostatomis
(50)
RPG 34 punkte įprastų rūšių pradinė investicija apibrėžta kaip „investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą“, susijusi su:
-
naujos įmonės kūrimu;
-
esamos įmonės plėtimu;
-
įmonės produkcijos diversifikacija, pradedant gaminti naujus, papildomus produktus;
-
esamos įmonės bendro gamybos proceso esminiu pakeitimu.
Atnaujinimo investicijos neatitinka nė vienos iš šių sąlygų ir pradinės investicijos sąvoka jų neaprėpia.
(51)
Todėl Komisija sprendime pradėti procedūrą suabejojo, ar investicijų projektą, kuriuo siekiama modernizuoti ir labiau susieti abi naftos perdirbimo įmones, padidinti dyzelino (ir kartu metanolio) gamybą ir sumažinti benzino gamybą, galima laikyti pradine investicija. Komisijos nuomone, šio investicijų projekto tikslas nebuvo investuoti į naują įmonę ar diversifikuoti esamos įmonės produkciją, pradedant gaminti naujus, papildomus produktus, tačiau jis apėmė tam tikrus su plėtimu ir gamybos proceso esminiu pakeitimu susijusius aspektus.
(52)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad norint pagalbos priemonę vertinti kaip ad hoc pagalbą, Portugalija turi įrodyti, jog investicijų projektas būtų naudingas nuosekliai regioninės plėtros strategijai, kaip apibrėžta RPG 10 punkte.
(53)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija visų pirma išreiškė abejonę, ar numatoma nauda regioninei plėtrai iš tiesų atsvertų pagalbos poveikį atitinkamam sektoriui (pagalbos suma - 160 mln. EUR, tačiau numatyta sukurti tik 150 tiesioginių darbo vietų).
(54)
Todėl Komisija pažymėjo, jog buvo pagrindo abejoti pagalbos būtinumu, nes iš „Petrogal“ 2008 m. finansinių ataskaitų buvo aišku, kad investicijų projektas buvo įtrauktas į įmonės pramoninės veiklos strategiją ir tikriausiai būtų buvęs įgyvendintas ir numanomoje priešingoje situacijoje, jei pagalba nebūtų buvusi suteikta. Komisija pažymėjo, kad pagalba neatrodė būtina investicijai (su kuria susiję darbai buvo pradėti 2008 m.) įgyvendinti ir kad „Petrogal“ galėjo rinktis investuoti kitoje vietoje. Nebūtina pagalba dažniausiai nėra naudinga regioninei plėtrai ir gali netinkamai iškraipyti konkurenciją.
(55)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar tenkinami RPG 38 punkte nustatyti reikalavimai dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio. Ad hoc pagalbos atveju kompetentinga institucija turėjo pateikti ketinimų raštą dėl pagalbos suteikimo, gavus Komisijos pritarimą, iki projekto darbų pradžios.
(56)
Atsižvelgdama į tai, Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonę, ar Portugalijos rašytinis patvirtinimas, kad atlikus išsamų patikrinimą buvo nustatyta, jog investicijų projektui galima teikti valstybės pagalbą, iš tiesų atitiko RPG 38 punkto reikalavimus.
3.2. Pagalbos vertinimas pagal pagalbos dideliems investicijų projektams nuostatas
(57)
Portugalija pranešė apie dviejose naftos perdirbimo įmonėse įgyvendinamą investicijų projektą kaip apie vieną investicijų projektą (VIP). RPG 60 punkte nustatyta, kad pradinė investicija laikoma VIP, kai ji yra ekonomiškai nedali, atsižvelgiant į technines, funkcines ir strategines sąsajas ir į tiesioginį artumą.
(58)
Todėl Komisija sprendime pradėti procedūrą suabejojo dėl atstumo tarp abiejų įmonių. Be to, jeigu investicijų projektas būtų laikomas VIP, jam būtų taikoma pakoreguota viršutinė regioninės pagalbos riba, sumažinta atitinkama procentine dalimi, kaip nustatyta RPG 67 punkte.
(59)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę dėl pagalbos vertinimo remiantis šių dviejų RPG punktų nuostatomis.
(60)
Konkrečiau kalbant, Komisija negalėjo padaryti išvados dėl atitinkamų produktų, kuriems skirtas investicijų projektas. Tebėra neaišku, ar tie produktai yra tik dyzelinas ir metanolis, kaip tvirtina Portugalija, ar reikėtų atsižvelgti ir į kitus naftos perdirbimo veiklos produktus. Reikia atsižvelgti į galimą naftos perdirbimo produktų pakeičiamumą pasiūlos požiūriu ir į faktą, kad metanolis gali būti laikomas tarpiniu produktu, kaip apibrėžta RPG 69 punkte.
(61)
Komisija išreiškė abejonę dėl atitinkamos produktų rinkos ir ar ją reikia laikyti tiek dyzelino, tiek metanolio pardavimo iš perdirbimo įmonės rinka, kaip teigia Portugalija.
(62)
Komisija išreiškė abejonę, ar atitinkamas aptariamų produktų geografines rinkas reikėtų nustatyti nacionaliniu, regioniniu (Pirėnų pusiasalio) ar Europos ekonominės erdvės (EEE) lygmeniu.
(63)
Be to, Komisija suabejojo, ar „Petrogal“ ir „Galp Energia“ bei ENI grupės, kurioms priklauso „Petrogal“, užima mažesnę kaip 25 % atitinkamos rinkos dalį, kaip nustatyta RPG 68 punkto a papunktyje.
(64)
Galiausiai Komisija, remdamasi RPG 68 punkto b papunkčiu, suabejojo, ar investicijų projekto sukurti visų atitinkamų produktų gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % kiekvienos atitinkamos rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, o jei taip, tai ar vidutinis produkto tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
4.1. Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR) pastabos
(65)
AIPQR mano, kad investicijų projektas yra būtinas Portugalijos ekonomikai ir visos Europos naftos chemijos pramonės ir naftos perdirbimo sektoriaus konkurencingumui stiprinti. Jeigu investicijų projekto nebūtų įmanoma užbaigti arba jeigu tam nebūtų skirta reikiamos paramos, tai galėtų turėti didelių pasekmių naftos chemijos pramonės gamybos grandinės savarankiškumui ir rėmimui.
(66)
Naujasis grynintos tereftalio rūgšties (PTA) gamybos įrenginys, kurį Sinese planuoja statyti „Artensa“ („Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A.“ - „La Seda de Barcelona S.A“ patronuojamoji įmonė Ispanijoje), labai padidins „La Seda“ metanolio poreikius. Todėl metanolio gamyba didesniais kiekiais „Petrogal“ hidrokrekingo įrenginyje yra būtina sąlyga „La Seda“ investicijai, kuri įvertinta apie 400 mln. EUR, įgyvendinti.
(67)
Pasak AIPQR, įgyvendintas investicijų projektas sumažins dyzelino trūkumą visoje Europoje.
(68)
AIPQR manymu, „Petrogal“ įnašas yra būtinas siekiant sėkmingai įkurti Naftos perdirbimo, naftos chemijos produktų gamybos ir pramonės konkurencingumo ir technologijų centrą ir remti jo plėtotę pagal Portugalijos strategiją remti nacionalinei ir regioninei ekonomikai svarbiausias pramonės šakas.
(69)
Pasak AIPQR, hidrokrekingo būdu gaminamas dyzelinas yra aukštesnės kokybės, efektyviau deginamas, o išmetamosiose dujose lieka mažiau teršalų. Dėl aukštos dyzelino produktų kokybės ir efektyvesnio energijos vartojimo, kuris turėtų būti pasiektas investicijų projektu, „Petrogal“ galės įgyvendinti savo 2008-2011 m. efektyvaus energijos vartojimo planą.
(70)
Be to, AIPQR nuomone, šiuo investicijų projektu bus sustiprintas Sineso ir Matozinjoso regionų ir apskritai visos šalies socialinis ir ekonominis stabilumas.
4.2. Associação para a eficiência energética (COGEN) pastabos
(71)
Investicijų projektas yra svarbus, nes juo būtų užtikrinta geresnė dyzelino pasiūla ir didesnis su tuo susijęs savarankiškumas.
(72)
Pasak COGEN, įgyvendinant investicijų projektą bus daug galimybių diegti naujas technologijas ir bus sukurta apie 150 tiesioginių darbo vietų ir apie 500 netiesioginių vidutinės kvalifikacijos darbo vietų; visos šios darbo vietos bus nuolatinės.
(73)
Vertindama poveikį energetikai, COGEN mano, kad įgyvendinus abiejų naftos perdirbimo įmonių pertvarkymo projektus bus galima sutaupyti 14 % energijos. Be to, COGEN pabrėžia, kad įgyvendinus šį investicijų projektą taip pat bus galima padaryti kitokią, su šiuo investicijų projektu nesusijusią, investiciją - įrengti du 82 MW bendros šilumos ir elektros energijos gamybos įrenginius, po vieną kiekvienoje naftos perdirbimo įmonėje. Taip su šia technologija susijusios gamybos pajėgumas Portugalijoje padidės apie 12 %.
4.3. Confederação da Indústria Portuguesa (CIP) pastabos
(74)
CIP mano, kad šiuo investicijų projektu sprendžiama Portugalijoje susiklosčiusi padėtis, kuriai būdinga:
i)
dyzelinių degalų vartojimo ir dabartinio perdirbimo pajėgumo Portugalijoje neatitikimas, dėl kurio nuolat reikia importuoti daug dyzelino ir užsienyje parduoti benzino perteklių;
ii)
būsimas mazuto perteklius dėl to, kad mazutas nebenaudojamas gaminant elektros energiją ir pramonės atstovai apskritai skatinami nenaudoti mazuto pagal Portugalijos nacionalinę klimato kaitos programą;
iii)
tarptautinės rinkos tendencijos, susijusios su didėjančia sunkesnių ir rūgštesnių žalios naftos frakcijų pirkimo apimtimi, dėl kurios pagerėtų žalios naftos pasiūla;
iv)
investicijų projektu būtų padidintas tiekimo saugumas.
(75)
CIP mano, kad investicijų projektu abiejose naftos perdirbimo įmonėse bus labai padidintas energijos vartojimo efektyvumas, taigi Portugalija galės įvykdyti savo ES duotus įsipareigojimus 10 % padidinti energijos vartojimo efektyvumą Europoje.
(76)
CIP mano, kad apie 150 aukštos kvalifikacijos darbo vietų ir 450 netiesioginių nuolatinių darbo vietų, kurias numatoma sukurti, bus labai reikšmingos Portugalijos ekonominei plėtrai. Tai sustiprins vietos ekonomiką atitinkamuose regionuose, kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už šalies vidurkį, be to, statybų laikotarpiu bus sukurta apie 5 000 laikinų darbo vietų.
4.4. União Geral de Trabalhadores (UGT) pastabos
(77)
UGT mano, kad investicijų projektu bus skatinama regioninė plėtra ir jis turės teigiamą poveikį atitinkamų regionų ekonominei plėtrai ir socialinei bei teritorinei sanglaudai. Tuose regionuose yra didelis nedarbas, verslo struktūroje per maža įvairovės, o BVP vienam gyventojui yra mažesnis už šalies vidurkį. Investicijų projektas turės svarbų poveikį abiejų regionų ir visos Portugalijos pramonės struktūrai, nes bus plėtojama tiek tiekėjų, tiek vartotojų grandies veikla, ypač mechanikos ir statybos inžinerijos, elektros energetikos ar net prekybos ir maitinimo paslaugų srityse.
(78)
UGT mano, kad įgyvendinant investicijų projektą bus sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų; tai ypač svarbu tuo metu, kai dėl ekonomikos ir socialinės krizės sparčiai didėja nedarbas. Pagal investicijų projektą numatyta sukurti 150 tiesioginių darbo vietų (daugelis jų bus aukštos kvalifikacijos) abiejose naftos perdirbimo įmonėse. Taip pat tikimasi sukurti 450 netiesioginių darbo vietų, o statybų laikotarpiu bus sukurta 5 000 laikinų darbo vietų. Investicijų projektu bus padedama išsaugoti kai kurias iš 2 050 esamų darbo vietų, kurios gali būti prarastos, jeigu investicijų projektas nebus įgyvendinamas.
(79)
Be to, UGT mano, kad investicijų projektas padės tenkinti griežtus aplinkosaugos ir saugos standartus, nes naftos perdirbimo įmonėse bus įdiegta labiau aplinką tausojančių technologijų.
(80)
Pasak UGT, investicijų projektas yra labai svarbus didinant nepakankamą Portugalijos dyzelino perdirbimo ir gamybos pajėgumą. Dabartinis perdirbimo pajėgumas aiškiai yra per mažas ir netenkina paklausos šalies rinkoje, todėl Portugalija yra labiau priklausoma nuo dyzelino importo iš kitų šalių (taigi patiria didesnę strateginę riziką). Mažėjant dyzelino importui, taip pat sumažėtų dabartinis užsienio prekybos balanso deficitas, didele dalimi susidaręs dėl energijos sąskaitų.
(81)
Galiausiai UGT pažymi, kad investicijų projektas yra svarbus ne tik Portugalijai, bet ir ES, nes jį įgyvendinant būtų padedama kurti aplinkai mažiau kenksmingą ir tvaresnę ekonomiką.
4.5. Matozinjoso savivaldybės (CMM) pastabos
(82)
CMM mano, kad darbo vietų kūrimas yra labai reikšmingas atitinkamai vietovei. Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėje kuriant aukštos kvalifikacijos darbo vietas darbuotojams, kuriems bus mokami už regiono vidurkį didesni atlyginimai, bus padedama didinti vietovės ir viso regiono perkamąją galią. Naftos perdirbimo įmonės veikla ir šimtų mažųjų ir vidutinių komercinių ir pramonės įmonių susijusi veikla toliau darys reikšmingą poveikį bendrajai regione kuriamai pridėtinei vertei, ypač turint omenyje tai, kad nedarbo lygis regione yra apie 13 % (aukštesnis už šalies vidurkį). CMM mano, kad investicijų projektas yra itin svarbus tiek regiono ekonomikai, tiek socialinei padėčiai jame.
4.6. Sineso savivaldybės (CMS) pastabos
(83)
CMS yra įsitikinusi, kad Sineso naftos perdirbimo įmonės naujieji gamybos įrenginiai yra labai svarbūs vietovės ir viso regiono ekonominei plėtrai. Kuriant darbo vietas kvalifikuotiems darbuotojams ir steigiant daugiau ir geresnių mažųjų ir vidutinių įmonių, bus daromas teigiamas poveikis regiono socialinei plėtrai.
4.7. Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP) pastabos
(84)
CGTP mano, kad investicijų projektas yra labai naudingas aplinkai ir svarbus regioninei plėtrai Portugalijoje, nes:
i)
jį įgyvendinant bus galima išplėtoti įvairesnių aukštesnės kokybės produktų pasiūlą šalies organinės chemijos pramonei, taip pat eksportui. Todėl investicijų projektu bus padedama naudingai plėtoti gamybos pramonės specializaciją;
ii)
bus sukurta šimtai nuolatinių darbo vietų, taip pat keli tūkstančiai laikinų darbo vietų statybų laikotarpiu daugiausia tuose regionuose, kurių nedarbo lygis yra vienas aukščiausių Portugalijoje;
iii)
bus plėtojama vietos ekonomika būsto, prekybos ir viešbučių, taip pat kituose ekonominės veiklos sektoriuose.
4.8. Associação Industrial Portuguesa (AIP) pastabos
(85)
AIP pažymi, kad investicijų projektas reikšmingai padidins Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionų gerovę.
(86)
Šiaurės Portugalijos regione, kuriame nedarbo lygis siekia 11,6 %, palyginti su šalies vidurkiu 9,8 % (2009 m. trečiojo ketvirčio duomenimis), nedarbas šiuo metu yra didžiausias iš visų Portugalijos regionų; ilgalaikis nedarbas yra itin didelis (pusė bedarbių gyventojų ieško darbo metus arba ilgiau). Jeigu dabartinės socialinės krizės sąlygomis būtų sukurta 500 tiesioginių darbo vietų ir 200 nuolatinių netiesioginių darbo vietų, taip pat apie 2 000 laikinų darbo vietų statybų laikotarpiu, tai būtų labai naudinga regionui.
(87)
Nedarbo lygis Alentežo regione šiuo metu yra vienas aukščiausių Portugalijoje - 10,2 %, palyginti su šalies vidurkiu 9,8 % (2009 m. trečiojo ketvirčio duomenimis); ilgalaikis nedarbas yra itin didelis (pusė bedarbių gyventojų ieško darbo metus arba ilgiau). Todėl 100 tiesioginių darbo vietų ir 250 nuolatinių netiesioginių darbo vietų, taip pat apie 3 000 darbo vietų statybų laikotarpiu sukūrimas bus labai naudingas regionui.
4.9. Konkurento Nr. 1 pastabos
4.9.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą
(88)
Konkurento Nr. 1 teigimu, investicijų projektą galima laikyti paprastu „esamos įmonės plėtimu“, kaip apibrėžta RPG 34 punkte. Investicijų projekto negalima laikyti VIP, nes investicijos ilgalaikis turtas būtų „ekonomiškai dalus“, kaip apibrėžta RPG 60 punkte. Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmones iš tiesų skiria didelis geografinis atstumas. Investicijų projekte aiškiai numatyta atskirai investuoti į kiekvieną įmonę. Šiose naftos perdirbimo įmonėse galima rinktis eksploatuoti vakuuminius ir lengvojo krekingo įrenginius vietoj hidrokrekingo įrenginio, arba atvirkščiai. Todėl investicijos į šias įmones nebūtinai yra tiesiogiai susijusios. Bet kokiu atveju, šios įmonės galėtų veikti atskirai, jų susieti nebūtina. Be to, Matozinjoso naftos perdirbimo įmonė galėtų parduoti savo vakuuminio gazolio produkciją tarptautinėse rinkose, o į Sineso įmonės hidrokrekingo įrenginį būtų galima tiekti importuotą vakuuminį gazolį.
(89)
Vienintelė Portugalijos nurodyta investicijų projekto nauda regioninei plėtrai būtų tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų sukūrimas. Todėl neįmanoma įrodyti, kad investicijų projektas būtų naudingas nuosekliai regioninės plėtros strategijai ir kad juo būtų padedama siekti ekonominės sanglaudos tikslo (28). Sunku sutikti su tuo, kad sukurtas tiesiogines darbo vietas, kurių kiekvienai tenka daugiau kaip vienas milijonas eurų išlaidų, galima laikyti itin didele nauda regioninei plėtrai. Šiuo požiūriu investicijų projekto pagalbos sumos ir tiesioginių darbo vietų santykis palygintas su padėtimi pagal ankstesnius Komisijos sprendimus (atitinkamas santykis pagal ankstesnius Komisijos sprendimus parodytas lentelėje). Be to, konkurentas Nr. 1 mano, kad investicijų projektas nėra susijęs su jokiu tariamu rinkos nepakankamumu.
(90)
Kalbant apie reikalavimą dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio, reikia pažymėti, kad „Petrogal“ iki projekto darbų pradžios negavo jokio ketinimų rašto iš Portugalijos valdžios institucijų. Todėl konkurentas Nr. 1 daro išvadą, kad pagalba neatitinka RPG 38 punkto.
(91)
Remdamasis ekonominiu vertinimu, konkurentas Nr. 1 mano, kad pagalba neatitinka būtinumo kriterijų ir nedaro jokio skatinamojo poveikio. Investicijų projektas yra investicija į gamybą, kurios ekonominės paskatos yra pasiūlos ir paklausos neatitikimas ir galimybė apsirūpinti sunkesne ir pigesne žalia nafta. Tai yra investicija, daroma dėl dyzelino paklausos rinkoje natūralios raidos. Visi kiti ekonominės veiklos vykdytojai visoje Europoje daro panašias investicijas be valstybės pagalbos. Taigi, remiantis faktais, investicijų projektas būtų buvęs įgyvendintas ir be valstybės pagalbos, o tai prieštarauja 2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikato (toliau - Nuodugnaus vertinimo komunikatas) (29) 22 punktui.
(92)
Konkurentas Nr. 1 mano, kad atitinkami produktai yra:
-
dyzelinas (galutinis produktas),
-
metanolis (tarpinis produktas, kaip apibrėžta RPG 69 punkte), todėl iš metanolio gaminamus naftos chemijos produktus taip pat būtina laikyti (manomai) atitinkamais produktais,
-
hidrokrekingo likučiai (kai hidrokrekingo įrenginys eksploatuojamas be perdirbimo įrenginio).
- Dyzelinas
(93)
Konkurento Nr. 1 teigimu, „Petrogal“ yra vienintelis rinkos dalyvis Portugalijoje, turintis žaliai naftai perdirbti reikiamų pajėgumų. „Petrogal“ tiekia žaliavas savo konkurentams šioje rinkoje. „Petrogal“ valdo didžiausius benzino ir dyzelino importo įrenginius ir saugyklas. „Petrogal“ priklauso didžiausias Portugalijoje degalinių tinklas. „Petrogal“ užima dominuojančią padėtį arba mažų mažiausiai daro didelę įtaką daugelyje Portugalijos naftos produktų rinkų. Konkurentas Nr. 1 mano, kad vertinant atitinkamą rinką reikėtų ne tik atsižvelgti į produktų pardavimą iš perdirbimo įmonės, bet ir įvertinti konkurencinę padėtį dyzelino mažmeninės ir nemažmeninės prekybos rinkoje.
- Metanolis
(94)
Savo pastabose dėl metanolio konkurentas Nr. 1 taip pat pareiškė nuomonę, kad vertinant atitinkamų produktų rinką nereikėtų apsiriboti jų pardavimu iš perdirbimo įmonės, reikėtų atsižvelgti ir į jų vartotojų grandies veiklą.
(95)
Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, bendras dyzelino importo ir eksporto mastas, palyginti su bendru dyzelino pardavimu Portugalijoje, yra per mažas, kad regioninę rinką būtų galima pagrįstai laikyti atitinkama rinka. Konkurentas Nr. 1 mano, kad atitinkama geografinė rinka yra Portugalijos rinka.
(96)
Konkurento Nr. 1 manymu, reikėtų atsižvelgti į ENI veiklą susijusiose produktų rinkose, nes tais atvejais, kai bendrovė gali daryti lemiamą įtaką kitos bendrovės prekybos politikai, būtina vertinti bendrą abiem bendrovėms tenkančią atitinkamos rinkos dalį.
(97)
Konkurentas Nr. 1 daro išvadą, kad dyzelino rinkoje reikšmingai viršijama RPG 68 punkte nustatyta 25 % rinkos riba. Todėl investicijų projektui teikiamos pagalbos tikslas yra subsidijomis remti dominuojantį rinkos dalyvį, taip padedant jam išlaikyti ir stiprinti savo įtaką rinkoje. Tai labai paveiks konkurenciją, taip pat pagalba reikšmingai iškraipys atitinkamas rinkas.
(98)
Konkurentas Nr. 1 daro išvadą, kad valstybės pagalba yra veiklos pagalba, kuria stiprinama dominuojančio rinkos dalyvio padėtis atitinkamose rinkose. Pagalba nedaro jokio skatinamojo poveikio. Bet kokiu atveju, pagalbos neigiamas poveikis yra didesnis už bet kokį galimą teigiamą jos poveikį.
4.9.2. 2010 m. rugsėjo 15 d. ir lapkričio 10 d. (atsakant į Komisijos 2010 m. rugpjūčio 5 d. ir spalio 13 d. užduotus klausimus) pateiktos pastabos
(99)
Panašūs investicijų projektai buvo įgyvendinti keturiose naftos perdirbimo įmonėse (La Rabidoje, Kasteljone, Kartachenoje ir Bilbao) siekiant to paties tikslo padidinti turto pelningumą įrengiant naujus perdirbimo įrenginius, kuriuos eksploatuojant padidinama tarpinių distiliatų produkcija, sumažinama mazuto gamyba ir perdirbama sunkesnė žalia nafta. Konkurentas Nr. 1 taip pat nurodė panašius investicijų projektus, įgyvendintus Italijoje (ENI priklausančiose Sanazaro and Taranto naftos perdirbimo įmonėse), Vokietijoje („Bayernoil“), Lietuvoje („Mažeikių nafta“) ir Baltarusijoje („Slavneft“).
(100)
Dėl galimos tokių investicijų šiame sektoriuje lyginamosios grąžos normos konkurentas Nr. 1 pažymėjo, kad jis nežino jokių lyginamųjų kriterijų: investicijų projekto pelningumas paprastai priklauso nuo konkrečios bendrovės kapitalo sąnaudų ir kitų dalykų. Konkurentas Nr. 1 mano, kad laikotarpiu, kuriuo buvo nuspręsta įgyvendinti investicijų projektą, apytikrė naftos perdirbimo sektoriaus investicijų grąžos norma turėtų būti mažų mažiausiai 10 %.
(101)
Konkurentas Nr. 1 bendrais žodžiais apibūdino esamas importo kliūtis atitinkamoje geografinėje rinkoje. Pasak jo, didžiausia problema Portugalijoje yra „Petrogal“ dominuojanti padėtis rinkoje - ši bendrovė kontroliuoja 100 % Portugalijos naftos perdirbimo pajėgumo, taigi ir svarbiausius importo bei eksporto terminalus. Jis taip pat tvirtina, kad „Petrogal“ dominuojančią padėtį rinkoje užima ir dėl savo didelių produktų saugyklų pajėgumų, kurie, pasak kelių nepriklausomų šaltinių (30), sudaro 90 % rinkos. Todėl „Petrogal“ užima apie 45 % Portugalijos mažmeninės prekybos ir 80 % nemažmeninės prekybos rinkos dalį.
(102)
Komisijai paklausus, ar „Petrogal“ kada nors yra atsisakiusi leisti naudotis savo saugyklomis, konkurentas Nr. 1 tokių atvejų nenurodė.
(103)
Konkurentas Nr. 1 mano, kad Portugalijos saugyklų pajėgumas yra ribotas ir kad naudojimosi tokiais pačiais saugyklų įrenginiais arba paslaugomis išlaidos Portugalijoje yra didesnės (apie 25 %) negu kitose šalyse, kaip antai Ispanijoje ir Italijoje.
(104)
Konkurentas Nr. 1 mano, kad importuojamo dyzelino ir iš „Petrogal“ perkamo dyzelino kainos iš esmės nesiskiria, nes kainos yra indeksuojamos pagal tarptautines kainas, pridedant logistikos išlaidas.
4.10. Konkurento Nr. 2 pastabos
4.10.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą
(105)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad įgyvendinus investicijų projektą „Petrogal“ dyzelino gamybos pajėgumas padidės apie 2,5 mln. tonų, taigi Portugalija, anksčiau importuodavusi dyzeliną nedideliais kiekiais, virs svarbia dyzelino eksportuotoja.
(106)
Konkurentas Nr. 2 abejoja dėl pagalbos būtinumo, nes „Petrogal“ priklauso didelei bendrovei, kuri priklauso ir yra kontroliuojama ENI. „Petrogal“ yra pelningai veikianti bendrovė, investavusi nemažai lėšų tiek į gamybą (naftos perdirbimą Brazilijoje ir Angoloje), tiek į vartojimą, plėsdama savo produkcijos skirstymo tinklą Ispanijoje. Ji užima privilegijuotą padėtį Portugalijoje, nes jai priklauso dvi vienintelės šalyje veikiančios naftos perdirbimo įmonės.
(107)
„Petrogal“ yra vertikaliai integruota ir didžiausia naftos produktais prekiaujanti bendrovė Portugalijoje ir trečia didžiausia konkurentė Pirėnų pusiasalio rinkoje.
(108)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad valstybės pagalba neatitinka RPG 38 punkte nustatytų reikalavimų dėl oficialiai nustatyto pagalbos skatinamojo poveikio. Pats investicijų projektas yra pelninga operacija, atitinkanti vidutinės trukmės ir ilgalaikius strateginius „Petrogal“ tikslus, todėl ji būtų įvykdyta bet kokiu atveju.
(109)
Konkurentas Nr. 2 teigia, kad investicijų projektas padės tenkinti didėjančią dyzelino vidaus paklausą, „Petrogal“ galės daugiau eksportuoti į kitas rinkas (pavyzdžiui, Prancūzijos ir Ispanijos) negu importuoti, taip pat padidės „Petrogal“ naftos perdirbimo marža.
(110)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad pagalbos būtinumą reikia vertinti remiantis Nuodugnaus vertinimo komunikato 2.3 skirsnio nuostatomis.
(111)
Konkurentas Nr. 2 remiasi 31 išnašoje nurodyta „PFC Energy“ ataskaita, kurioje minima, kad „Petrogal“ investicijų projektas jau buvo įgyvendinamas 2006 m. Investicijų projektas galėjo būti įgyvendintas tik Matozinjoso ir Sineso regionuose (ne todėl, kad jie yra remiamos teritorijos, o todėl, kad juose yra naftos perdirbimo įmonės).
(112)
Galiausiai konkurentas Nr. 2 pareiškė nuomonę, kad į veikiančių naftos perdirbimo įmonių pertvarkymą iš esmės nebūtų buvę įmanoma investuoti jokioje kitoje vietoje.
(113)
Konkurentas Nr. 2 pateikė pastabų tik dėl dyzelino.
- Pardavimo iš perdirbimo įmonės lygis
(114)
Konkurentas Nr. 2 aiškina, kad nors teisinių kliūčių importui nėra, importas labai priklauso nuo įvairių veiksnių arba net gali būti jų ribojamas; tai gali būti fiziniai veiksniai (saugyklų importuojamiems produktams trūkumas, saugyklų buvimo vietos ir savininkai, antrinio logistikos tinklo trūkumai) ir su rinkos struktūra susiję veiksniai (gebėjimas nustatyti iš perdirbimo įmonės parduodamų produktų kainas).
- Nemažmeninės prekybos lygis
(115)
Kiti Portugalijos rinkos dalyviai importuoja 90 % viso importuojamo dyzelino ir tai darydami patiria didelių sunkumų, kaip nurodyta Portugalijos konkurencijos institucijos ataskaitoje „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (toliau - Institucijos ataskaita). Konkurentas Nr. 2 mano, kad dėl visų šių veiksnių Portugalijos rinka yra uždaresnė nei kitos panašios kitų šalių rinkos.
(116)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad vertinant atitinkamą rinką reikėtų ne tik atsižvelgti į produktų pardavimą iš perdirbimo įmonės, bet ir įvertinti skirstymo bei prekybos (mažmeninės ir nemažmeninės) kanalus. Įgyvendinus investicijų projektą gamyba padidės 2,5 mln. tonų per metus, taigi Portugalijoje susidarys 1,6 mln. tonų metinis dyzelino produkcijos perteklius, įskaitant 0,5 mln. tonų Sineso įmonėje per metus pagaminamo biodyzelino.
- Nemažmeninė ir mažmeninė prekyba
(117)
Institucijos ataskaitoje teigiama, kad šis prekybos lygis laikomas antruoju dyzelino skirstymo sistemos lygiu. Dyzelino kaina priklausys nuo jo pirkimo įmonėje arba importo kainos, prie šios pridedant transporto ir laikymo saugyklose išlaidas, ir nuo pardavimo pelningumo.
(118)
Konkurento Nr. 2 manymu, „Petrogal“ yra konkurentė ir skirstymo lygmeniu, kuriame ji turi aiškų konkurencinį pranašumą: suteikus bet kokią pagalbą, kuria būtų sumažintos „Petrogal“ dyzelino gamybos sąnaudos, sustiprėtų jos dabartinė dominuojanti padėtis Portugalijos rinkoje (51 % nemažmeninėje rinkoje ir 37 % mažmeninėje rinkoje).
(119)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad atitinkama geografinė rinka turėtų aprėpti daugių daugiausia Pirėnų pusiasalį. EEE rinką galima laikyti atitinkama geografine rinka tik tuo atveju, jeigu importuojant dyzeliną būtų veiksmingai konkuruojama su dyzelino gamyba perdirbant naftą Portugalijoje (darant prielaidą, kad nebūtų jokių teisinių ar ekonominių importo kliūčių).
(120)
Pagalba investicijai paveiks „Petrogal“ konkurentus Pirėnų rinkoje, nes panašios investicijos (kuriomis siekta labai panašių strateginių tikslų) Ispanijos naftos perdirbimo įmonėse buvo įgyvendintos be valstybės pagalbos.
(121)
Laikant nemažmeninę ir mažmeninę prekybą atitinkamos produktų rinkos dalimi, „Petrogal“ užimama šalies ir vietos rinkų dalis smarkiai viršija RPG 68 punkte nustatytą 25 % ribą ir pagalba neturėtų būti teikiama.
(122)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad pasiūlos požiūriu koncentracija nemažmeninėse benzino ir dyzelino rinkose yra labai didelė (keturiems pagrindiniams rinkos dalyviams tenka didesnė nei 95 % rinkos dalis), kaip savo ataskaitoje nurodė Portugalijos konkurencijos institucija.
(123)
Įvertinta „Petrogal“ užimama nemažmeninės Portugalijos dyzelino rinkos dalis pagal prekybos apimtį yra apie 35-45 %. Konkurentas Nr. 2 mano, kad įgyvendinus investicijų projektą gamybos pajėgumas padidės 2,5 megatonų ir, turint omenyje šį projektą kartu su kitais „Petrogal“ įgyvendintais projektais, „Petrogal“ galės ne tik patenkinti vidaus paklausą Portugalijos dyzelino rinkoje, bet ir eksportuoti beveik 2 megatonų dyzelino į kaimynines šalis (Ispaniją ir Prancūziją).
4.10.2. 2010 m. rugsėjo 10 d. raštu pateiktos pastabos atsakant į Komisijos 2010 m. rugpjūčio 4 d. prašymą suteikti daugiau informacijos
(124)
Konkurentas Nr. 2 pažymi, kad atitinkamame sektoriuje nėra nustatytos lyginamosios grąžos normos, nes bendrovės yra nustačiusios savo tikslines normas, o šios gali priklausyti nuo konkretaus investicijų projekto ypatumų. Konkurentas Nr. 2 nurodė penkias naftos perdirbimo įmones, kuriose panašūs investicijų projektai, kurių bendra suma viršijo 6 mlrd. EUR, buvo įgyvendinti be valstybės pagalbos.
(125)
Konkurentas Nr. 2 pažymi, kad saugyklų pajėgumas yra ribotas, taip pat trūksta reikiamų uostų įrenginių. Todėl importuojami produktai į Portugaliją vežami mažesniais kiekiais ir juos skirstant patiriama daugiau išlaidų, o nuo to priklauso jų galutinio mažmeninio ir nemažmeninio pardavimo pelningumas.
(126)
Dėl saugyklų konkurentas Nr. 2 pažymi, kad saugyklų įrenginius paprastai eksploatuoja jų savininkas (kaip antai „Petrogal“) savo reikmėms. Trečiosioms šalims priklausančiose saugyklose trūksta vietos, nes jų savininkai jau yra pasirašę ilgalaikes sutartis su kitais subjektais.
(127)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad „Petrogal“ gali nustatyti apie 3-5 USD už toną palankesnę dyzelino pardavimo kainą negu jos konkurentai, nes užima dominuojančią padėtį saugyklų rinkoje.
5. PORTUGALIJOS PASTABOS
5.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą
(128)
Portugalija patikslina, kad Portugalijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas įvyko 2009 m. kovo 11 d. Portugalija pažymi, kad šis investicijų projektas nėra pakeitimo ar atnaujinimo projektas; jis yra pertvarkymo projektas, todėl pagal jį, siekiant geriau tenkinti didėjantį dyzelino poreikį, bus iš esmės pakeistas naftos perdirbimo procesas. Portugalija taip pat pažymi, kad EIB suteiks finansavimą ir kad pagalba mokesčių kreditu bus teikiama nuo 2011 m. Portugalija taip pat mano, kad vertinant investicijų projektą kaip ad hoc pagalbą neturėtų būti sugriežtintos vertinimo taisyklės. Iš tiesų investicijų projekto sutarties ir Portugalijos pagalbos teikimo sutarties su pagalbos gavėju sudarymas priklauso nuo to, ar tam pritars Komisija. Kadangi investicijų projektas ir pagalbos teikimo sutartys jau buvo pateikti Komisijai pranešimo etape, Portugalija siūlo pateikti administracinį raštą, kurio priede būtų pateikti sprendimo pradėti procedūrą 8 puslapyje nurodyti investicijų projektas ir pagalbos teikimo sutartys ir kuriuo būtų pranešta apie šių sutarčių įsigaliojimą.
5.1.1. Pastabos dėl investicijų projekto
(129)
Portugalija mano, kad investicijų projektas yra pradinė investicija, priklausanti esamos įmonės plėtimo arba gamybos proceso esminio pakeitimo kategorijai.
(130)
Portugalijos teigimu, įrengus naująjį vakuuminio distiliavimo įrenginį ir naująjį hidrokrekingo įrenginį, bus galima gaminti daugiau dyzelino, taigi derinti dyzelino gamybą prie rinkos poreikių. Toks prisitaikymas nebūtų įmanomas dabartinės struktūros naftos perdirbimo sistemoje, kurioje tėra labai nedaug galimybių pereiti nuo benzino prie dyzelino gamybos.
(131)
Naujasis vakuuminio distiliavimo įrenginys ir lengvojo krekingo įrenginys Matozinjoso įmonėje, naujasis hidrokrekingo įrenginys Sineso įmonėje ir anksčiau turėti perdirbimo įrenginiai bus eksploatuojami kartu. Todėl Portugalija laiko investicijų projektą gamybos sistemos plėtra kartu su gamybos proceso esminiu pakeitimu.
(132)
Portugalijos valdžios institucijos aiškina, kad įdiegus naująjį procesą bus sustiprintos abiejų naftos perdirbimo įmonių veiklos ir funkcijų papildomos sąsajos: vakuuminis gazolis [ ] bus vežamas iš Matozinjoso į Sineso įmonę, o sunkusis metanolis [ ] - iš Sineso į Matozinjoso įmonę. Investicijų projektas įgyvendinamas darnioje naftos perdirbimo sistemoje: Sineso ir Matozinjoso įmonės yra neatsiejamos viena nuo kitos, ypač siekiant gerinti dyzelino gamybą. Netenkinamas tik geografinis („tiesioginio geografinio artumo“) kriterijus. Tačiau investicijų projekto padalijimas į dvi dalis būtų dirbtinis, nes jis yra techniniu, funkciniu ir strateginiu požiūriais nedalomas (32).
5.1.2. Pastabos dėl rinkos ir atitinkamų produktų apibūdinimo
(133)
Portugalija mano, kad atitinkami produktai yra dyzelinas ir sunkusis metanolis; dyzelinas yra šios investicijos ekonominė paskata, o sunkusis metanolis - techniškai neišvengiamas Sineso įmonės gamybos proceso šalutinis produktas.
(134)
Pertvarkytose naftos perdirbimo įmonėse gaminamas sunkusis metanolis nebus skirtas eksportui - jis bus naudojamas „Petrogal“ Matozinjoso įmonės aromatinių junginių gamybos procese, čia juo bus pakeistas importuojamas metanolis (kurio 92 % gaunama už ES ribų). Įgyvendinus investicijų projektą sunkiojo metanolio gamyba padidės tik Sineso įmonėje ([200-250] kilotonų per metus) (33). Sineso įmonėje pagaminamas didesnis sunkiojo metanolio kiekis pakeis šiuo metu Matozinjoso įmonės reikmėms importuojamą metanolį ir nebus parduodamas trečiosioms šalims.
(135)
Portugalija paaiškino, kad jokia investicija į Matozinjoso naftos perdirbimo įmonę nėra skirta konkretiems įrenginiams, kuriuose sunkusis metanolis perdirbamas į reformingo žaliavą - tarpinį aromatinių junginių (t. y. metanolio darinių) gamybos produktą, o reformingo žaliava vėliau „Petrogal“ Matozinjoso įmonės aromatinių junginių gamybos įrenginyje perdirbama į metanolio darinius (kurie rinkoje parduodami rinkos kainomis antrinių naftos chemijos produktų gamybos pramonei). Aromatinių junginių gamybos įrenginyje naudojamos reformingo žaliavos kaina nesikeis, nes ji yra indeksuojama [10-20] % metanolio importo pariteto ir [80-90] % benzino importo pariteto.
(136)
Portugalija mano, kad jos atitinkama nacionalinė rinka yra atvira ir konkurencinga be kliūčių prekybai. Dyzelino kainos priklauso nuo žalios naftos kainos ir perdirbimo sąnaudų. Naftos perdirbėjai konkuruoja su importuotojais. Atitinkama geografine rinka Portugalija laiko Šiaurės Vakarų Europą.
(137)
Ankstesniais Komisijos sprendimais nustatyta, kad metanolis yra produktas, kuriuo prekiaujama tarptautiniu mastu, ir kad šio produkto rinka yra mažų mažiausiai visa Vakarų Europa.
(138)
Visos grupės (be ENI duomenų, nes ji nevykdo naftos perdirbimo nei mažmeninės prekybos veiklos Pirėnų rinkoje, o Herfindahlio-Hirschmano indeksas (HHI) rodo žemą koncentracijos lygį Europos mastu) užimama regioninės rinkos dalis nesiekia 25 %.
5.1.3. Pastabos dėl projekto reikšmės pagal Europos, nacionalinę ir regioninę strategiją
(139)
Portugalija pabrėžia, kad investicijų projektas atitinka nacionalinius arba Europos lygmens strateginius tikslus. Padidinus dyzelino gamybą ([1-3] megatonų per metus nuo 2011 m.), bus galima geriau išnaudoti nacionalinės naftos perdirbimo sistemos pajėgumą. Bus galima geriau derinti pasiūlą ir paklausą, įveikti didelį dyzelino trūkumą ir sumažinti benzino produkcijos perteklių.
(140)
Portugalijos teigimu, įgyvendinant investicijų projektą bus mažinamas priklausomumas nuo dyzelino importo iš Rusijos, o tai yra Komisijos (jos 2008 m. dokumente „Antroji strateginės energetikos apžvalga. ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planas“ (34)) ir valstybių narių užsibrėžtas tikslas.
(141)
Dyzelino paklausa padidėjo ir 2000-2025 m. laikotarpiu toliau didės, tačiau dabartinės naftos perdirbimo įmonės nedaug tegalės prisitaikyti prie paklausos pokyčių, jei nebus daroma didelių investicijų į jų pertvarkymą. „Petrogal“, darydama savo investiciją, numato paklausos didėjimą ir mažina priklausomumą nuo importo ir atitinkamą su tiekimu susijusią riziką.
(142)
Investicijų projektu bus skatinama mažinti teršalų išmetimą į atmosferą ir bus gerinamas įrenginių energijos vartojimo efektyvumas. Numatomomis energijos vartojimo racionalizavimo priemonėmis galima [ ] % sumažinti dabartinį energijos vartojimą naftos perdirbimo įmonėse.
(143)
Kai bus pradėta gamyba pertvarkytose įmonėse, bus perdirbama ta pati žaliava, tačiau jos perdirbimo pajėgumas bus kur kas didesnis, bus suvartojama mažiau energijos ir sumažės tarša.
(144)
Portugalijos teigimu, poveikis oro taršai yra labai svarbus, nes įgyvendinus investicijų projektą bus sumažinta tarša iš įmonių nuolatinių taršos šaltinių ir taip bus padedama siekti regioninių ir nacionalinių oro kokybės tikslų.
(145)
Investicijų projekto svarba regioniniu lygmeniu pripažįstama, nes pagal jį į naftos perdirbimo įmonėse gaminamų degalų asortimentą bus įtrauktos gamtinės dujos, o dabartinė garo katilinė bus pakeista bendros šilumos ir elektros energijos gamybos įrenginiu.
(146)
Poveikį aplinkai nacionaliniu lygmeniu galima įvertinti pagal tai, kaip sekasi siekti tikslų, nustatytų Nacionalinėje taršos sieros dioksidu ir azoto oksidais mažinimo programoje (35).
(147)
Įgyvendinus investicijų projektą pagerės dyzelino kokybė, todėl sumažės tarša iš automobilių. Investicijų projektas taip pat turės teigiamą poveikį biologiniams veiksniams (florai ir faunai) ir kraštovaizdžiui.
5.1.4. Pastabos dėl naudos regioninei plėtrai
(148)
Portugalija pabrėžia svarbią investicijų projekto naudą regioninei plėtrai, kadangi jo įgyvendinimo vieta yra du mažiau išsivystę regionai, kuriuose yra didelis nedarbas. Abu regionai yra remtinos teritorijos pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą, juose pagal Portugalijos regioninės pagalbos žemėlapį nustatytos įprastos regioninės pagalbos ribos didelėms įmonėms yra 40 % (Sineso įmonei Alentežo regione) ir 30 % (Matozinjoso įmonei Šiaurės Portugalijos regione). Abu regionai yra konvergencijos tikslo (kaip apibrėžta ES regioninėje politikoje) regionai, kurių BVP vienam gyventojui nesiekia 75 % Europos vidurkio.
(149)
Portugalijos manymu, Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės yra atitinkamų regionų ekonomikos pagrindas. Portugalija tikisi, kad investicinis projektas bus itin naudingas užimtumui ir bendrai Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionų ekonominei struktūrai.
i) Sinesas
(150)
Sineso naftos perdirbimo įmonė yra Alentežo regione, kurio BVP yra 6 % mažesnis už šalies vidurkį. Regionui yra būdinga mažesnė verslo koncentracija ir trūksta pažangių paslaugų, kuriomis būtų skatinama plėtra ir inovacija. Trečiąjį 2009 m. ketvirtį nedarbo lygis regione buvo 10,2 %, t. y. 0,4 % aukštesnis už šalies vidurkį, ir nuo tada iki 2010 m. trečiojo ketvirčio išaugo iki 11,6 % (taigi 0,7 % viršijo šalies vidurkį.
ii) Matozinjosas
(151)
Matozinjoso naftos perdirbimo įmonė yra Šiaurės Portugalijos regiono Porto vietovėje. Šiaurės Portugalijos regionas šiuo metu yra skurdžiausias šalies regionas pagal NUTS II (Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūrą), 2008 m. BVP vienam gyventojui jame buvo apie 20 % mažesnis už šalies vidurkį. Regiono ekonomikos augimo tempas yra lėtesnis už ES ir Portugalijos vidurkį, jame taip pat trūksta kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių. Nedarbo lygis regione išaugo nuo 11,6 % trečiąjį 2009 m. ketvirtį iki 13,2 % tą patį 2010 m. ketvirtį ir yra kur kas didesnis už šalies vidurkį (kuris 2009 m. buvo 9,8 %, 2010 m. - 10,9 %).
5.1.5. Darbo vietos ir mokymas
(152)
Portugalijos teigimu, investicijų projekto veiklos etape bus sukurta apie 150 naujų darbo vietų, tiesiogiai susijusių su perdirbimo įrenginių eksploatavimu abiejose naftos perdirbimo įmonėse.
(153)
Sprendžiant iš investicijos išlaidų ir sukurtų tiesioginių darbo vietų santykio, naftos perdirbimo sektorius yra labai imlus kapitalui. Be to, šio sektoriaus darbuotojai turi būti specialiai ir kvalifikuotai mokomi.
(154)
Įgyvendinant investicijų projektą bus atverta daug galimybių kurti netiesiogines darbo vietas, nes eksploatuojant naujus įrenginius įmonių technologijos bus sudėtingesnės ir reikės atlikti daugiau techninės priežiūros darbų. Pagal naftos perdirbimo įmonių subrangos politiką reikės vis daugiau paslaugų, kurias teiks kvalifikuoti darbuotojai. Portugalijos manymu, „naftos perdirbimo įrenginių pertvarkymas turės reikšmingą poveikį šalies pramonei, ypač mechanikos inžinerijos, elektros energetikos ir statybos pramonės šakoms. Įvertinta, kad aktyviausiu statybos laikotarpiu abiejose naftos perdirbimo įmonėse statybos darbus dirbs apie 3 000 darbuotojų“, taip pat „tikimasi sukurti apie 450 netiesioginių nuolatinių darbo vietų“. Šiose vietose bus įdarbinami kvalifikuoti darbuotojai, kuriems paprastai mokamas didesnis nei vidutinis rinkos atlyginimas; numatoma, kad tai, ypač Sineso vietovėje, turės didelį socialinį ir ekonominį poveikį vietos bendruomenei.
(155)
Dėl pagal investicijų projektą numatomų sukurti netiesioginių ir tiesioginių darbo vietų santykio (3:1) ir taikomos metodikos pagrįstumo Portugalija atsakė, kad šį santykį reikėtų lyginti su atitinkamu santykiu pagal kitus investicijų projektus tame pačiame sektoriuje. Remdamasi dviem kitomis valstybės pagalbos priemonėmis, kurioms pritarė Komisija (Komisijos sprendimai N 898/06 ir N 899/06 atitinkamai dėl „Repsol Polimeros“ ir „Artensa“ naftos chemijos pramonės projektų) (36), Portugalija mano, kad pagal investicijų projektą siūlomas tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų santykis yra konservatyvesnis ir pagrįstesnis nei „Repsol Polimeros“ santykis (vienai tiesioginei darbo vietai tenka 15 netiesioginių darbo vietų), nors pagal abu projektus pertvarkomos jau veikiančios įmonės. Portugalija taip pat pažymėjo, kad atitinkami investicijų projekto dydžiai yra artimi „Artensa“ projektui, nors šis yra visiškai naujos įmonės statybos („plyno lauko“) projektas. Portugalija taip pat atsižvelgia į „HSB Solomon Associates LLC“ naftos pramonei nustatytą lyginamąjį standartą PEI (darbuotojų našumo indeksą). Šis rodiklis rodo darbo valandų skaičių pagal EDC (ekvivalentinį distiliacijos pajėgumą) - paprastai tariant, kiek darbo vietų sukuriama vienam žalios naftos bareliui perdirbti. Naujausioje paskelbtoje ataskaitoje (2008 m. duomenimis) pagalbos gavėjas pateikė bendrą [50-70] indeksą, kuris palygintas su tiriamųjų duomenų vidurkiu (113,7) ir su Pietų ir Vidurio Europos vidurkiu (206,8). Jis rodo, kiek darbuotojų dirba pačioje naftos perdirbimo įmonėje [ ], ir apima kelias su nuolatiniu išorės paslaugų teikimu susijusios papildomos veiklos rūšis. Portugalijos manymu, taip naudojantis išorės paslaugomis, užtikrinamas netiesioginių darbo vietų kūrimas ir galima pagrįstai tikėtis geresnio negu „Artensa“ atveju netiesioginių darbo vietų ir tiesioginių darbo vietų santykio. Todėl Portugalija, lygindama padėtį su šioje konstatuojamojoje dalyje nurodytais Komisijos sprendimais, daro išvadą, kad aptariama strategija buvo itin nuosekliai įgyvendinta pagal „Repsol Polimeros“ projektą (naudota kuo mažiau vidaus išteklių ir kuo daugiau išorės išteklių). „Artensa“ atveju, priešingai, pasiekta vidaus ir išorės išteklių naudojimo pusiausvyra. Portugalijos manymu, siūlomas santykis (3:1) yra naftos perdirbimo pramonėje įprastas santykis, tiksliai perteikiantis tam tikrų „Petrogal“ veiklos (pavyzdžiui, techninės priežiūros) užduočių perdavimo trečiosioms šalims mastą.
(156)
Savo vėlesnėse pastabose Portugalija pagrindė šį teiginį cituodama Komisijos neseniai paskelbtą dokumentą (37), iš kurio, Portugalijos nuomone, galima spręsti, kad atitinkamas santykis yra nuo 4:1 iki 6:1: „tad nors šioje pramonėje ES mastu yra tiesiogiai įdarbinta tik 100 000 darbuotojų, galima manyti, kad nuo ES naftos perdirbimo pramonės tiesiogiai priklausomų darbo vietų yra net 400 000-600 000.“ To paties dokumento 41 išnašoje minima „600 000 papildomų darbo vietų logistikos ir prekybos srityse“, taigi atitinkamas santykis galėtų būti net 12:1.
(157)
Per oficialią tyrimo procedūrą Komisijai pateiktame tolesniame dokumente (ekonominės naudos analizėje) Portugalija pateikė darbo vietų, kurias pavyktų išsaugoti investicijų projektu, išraišką skaičiais, nes buvo akivaizdu, kad priešingoje (neinvestavimo) situacijoje „Petrogal“ būtų ėmusis tam tikrų restruktūrizavimo priemonių, įskaitant darbo jėgos mažinimą. Neįgyvendinant investicijų projekto būtų „iš viso prarasta 1 240 darbo vietų - 150 tiesioginių ir 450 netiesioginių - tiesiogiai sukurtų įgyvendinant projektą, negana to, apie 160 tiesioginių ir 480 netiesioginių darbo vietų būtų prarasta dėl išlaidų mažinimo priemonių, kurias tektų įgyvendinti mažėjant nepertvarkytų įmonių eksploatavimo pelningumui.“
(158)
Portugalija pabrėžia, kad įgyvendinant investicijų projektą daugiausia dirbs kvalifikuoti darbuotojai, kurių darbo užmokesčio dydis sieks [ ] vidutinio darbo užmokesčio atitinkamoje vietos rinkoje. Šių darbuotojų įdarbinimas turės teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį vietos bendruomenei, bus plėtojamas kitų sričių verslas ir įvairi veikla. Taigi investicijų projektu bus padedama kurti ir atnaujinti Porto ir Sineso regionų infrastruktūrą ir materialinę bazę, sudarant būtinas sąlygas geresnei gyvenimo kokybei šiuose regionuose ir stiprinant jų konkurencingumą.
(159)
Savo atsakyme Portugalija taip pat pabrėžia, kad „projekto statybų etape, skatinant vietos įmonių kūrimą ir plėtrą, bus padarytas didelis poveikis šalies pramonei. Veiklos etape, įgyvendinus projektą, bus skatinama kurti naujas su technine priežiūra susijusias įmones ir taip bus toliau stiprinamas regiono gyvybingumas.“ Todėl „šia iniciatyva „Petrogal“ padės menkiau išsivysčiusiems regionams tapti konkurencingesniems, vertinant pagal šalies vidurkį. Galiausiai projektas teigiamai paveiks Alentežo regiono verslą ir jo plėtrą į užsienio rinkas.“
(160)
Be to, numatoma, kad žaliavų ir pagamintų produktų tiekimo tarp abiejų naftos perdirbimo įmonių didinimas pagal investicijų projektą bus labai naudingas Sineso ir Leišonso uostų infrastruktūrai (38) - suaktyvėjus abiejų uostų veiklai ir eksploatavimui, pagerės jų veiklos rezultatai.
(161)
Galiausiai, Portugalijos teigimu, įgyvendinus investicijų projektą pertvarkytas įmones „Petrogal“ numato eksploatuoti bent 30 metų, todėl bus ilgą laiką padedama siekti regioninių, nacionalinių ir Europos tikslų.
(162)
Įgyvendinant investicijų projektą taip pat bus padedama stiprinti regiono žmogiškųjų išteklių gebėjimus. Siekiant mokyti pagal investicijų projektą naujai įdarbintus ir kitus jame dalyvaujančius darbuotojus, bendradarbiaujant su Alentežo pakrantės regiono technikos kolegija (39), Sineso pramonės ir logistikos zonos (40) (ZILS) verslo centre bus sukurtos profesinės kvalifikacijos suteikimo ir mokymo sistemos.
(163)
Aptardama ryšius su mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektais ir bendradarbiavimą su universitetais, Portugalija pažymėjo, kad abi naftos perdirbimo įmonės dėl jose vykdomos mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos yra regioninės plėtros centrai. Portugalijos teigimu, investicijų projektas turėtų būti naudingas ir suteikti „Petrogal“ naujų galimybių sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su švietimo centrais mokslo ir inžinerijos srityje.
(164)
Portugalija pateikė pastabų dėl investicijos dydžio ir sukurtų darbo vietų skaičiaus santykio, siekdama įrodyti, kad ši proporcija yra visiškai pagrįsta, ypač turint omenyje tai, kad naftos perdirbimo sektorius yra labai imlus kapitalui, jam reikia aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir didelių mokymo investicijų jų kvalifikacijai palaikyti. Komisijos patvirtintų „Repsol Polimeros“ ir „Artensa“ naftos chemijos produktų pramonės projektų atitinkami pagalbos sumų ir sukurtų darbo vietų santykiai buvo tokie patys dideli (41).
(165)
Portugalija, gavusi Komisijos prašymą pateikti ekonominės naudos analizę ir projekto vertinimą, panašų į privalomus iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamų didelių projektų vertinimus (42), pateikė dokumentą, kuriame daugiausia siekė kiekybiškai įvertinti investicijų projekto socialinę ir ekonominę naudą. Šiame dokumente nurodytas ekonominis poveikis siejamas su įvairia investicijos teikiama nauda: su projektu susijusiais mokėtinais mokesčiais; tiesioginiu darbuotojų įdarbinimu (susijusiais mokesčiais); netiesioginiu darbuotojų įdarbinimu (susijusiais mokesčiais); sutaupytomis bedarbių pašalpų lėšomis; vartojimo mokesčiu (PVM); mažesniu transporto ir pramonės sektoriuose išmetamu CO2 kiekiu; Portugalijos valstybės užsienio skolos palūkanų nemokėjimu; krovinių vežimu ir prastovomis (susijusiais mokesčiais); papildomomis Leišonso uosto pajamomis ir parama vietos bendruomenės vystymuisi.
(166)
Investicijų projekto nauda vietovei siejama su vartojimo mokesčiu (PVM), papildomomis Leišonso uosto pajamomis ir parama vietos bendruomenės vystymuisi (išreikšta bendra 49 mln. EUR suma grynąja dabartine verte), o visa kita su projektu susijusi nauda (išreikšta bendra 454 mln. EUR suma grynąja dabartine verte) laikoma nauda visai šaliai ir bendrai šalies ekonomikai, todėl ją galima tik iš dalies priskirti atitinkamiems regionams. Darant prielaidą, kad ši nauda visai šaliai bus paskirstyta visiems Portugalijos regionams proporcingai kiekvieno iš jų ekonominiam svoriui, kadangi Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionams tenka 34,8 % Portugalijos BVP (2007 m. duomenimis), bendra nauda regionams (išreikšta 195 mln. EUR grynąja dabartine verte) yra kur kas didesnė už investicijų projektui teikiamos pagalbos sumą (121 mln. EUR grynąja dabartine verte).
5.1.6. Pastabos dėl pagalbos būtinumo
(167)
Portugalija pabrėžė, kad pagalbos teikimas veiksmingai ir iš esmės padėjo „Petrogal“ priimti sprendimą investuoti, nes be pagalbos nebūtų buvę įmanoma užtikrinti pelningumo. 2008 m. kovo 5 d. GALP direktorių valdyba patvirtino investicijų projektą, prieš tai iš nacionalinių institucijų gavusi 2007 m. sausio 23 d. parengtą raštą dėl sutikimo teikti pagalbą. Pirmas įsipareigojimas užsakyti įrangą prisiimtas 2008 m. kovo 14 d., po to, kai 2008 m. kovo 10 d. buvo pasirašytos pagalbos teikimo sutartys su Portugalijos Vyriausybe.
(168)
Investicijų projektas nebūtų buvęs įgyvendintas be pagalbos, nes nebūtų buvę įmanoma įsitikinti jo pelningumu.
(169)
2001 m. GALP direktorių valdyba nusprendė atsisakyti ankstesnio plano atnaujinti Matozinjoso naftos perdirbimo įmonę, nes pagal projektą panaudoto kapitalo grąža (PKG) buvo mažesnė už „Galp Energia“ vidutinę svertinę kapitalo kainą (VSKK) naftos perdirbimo sektoriuje.
(170)
2005 m. GALP direktorių valdyba dar kartą apsvarstė strateginę galimybę įgyvendinti abiejų naftos perdirbimo įmonių pertvarkymo projektą. Iš pradžių ištyrus galimybes imtis kitokių investicijų projektų, 2008 m. kovo mėn. Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonių pertvarkymo projektas buvo pateiktas direktorių valdybai patvirtinti. Apskaičiuota naujai suplanuotos investicijos ([ ] mln. EUR) vidinė grąžos norma be jokios valstybės paramos buvo [8-10] % - tik [ ] procentinių punktų didesnė už „Galp Energia“ naftos perdirbimo veiklos VSKK ([7-9] %).
(171)
GALP direktorių valdyba, priimdama savo 2008 m. kovo mėn. sprendimą, rėmėsi šia investicijų projekto vidinės grąžos normos (VGN) kintamumo analize
3 lentelė
Gavus pagalbą
Grynoji dabartinė vertė
[100-150] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[9-11] %
Be pagalbos
Grynoji dabartinė vertė
[1-50] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[8-10] %
Šaltinis: GALP.
(172)
Remiantis „Galp Energia“ vykdomojo komiteto 2008 m. sausio 10 d. svarstymais, bendrovės tiekimo, perdirbimo ir logistikos srities VSKK ir vidinis minimalaus pelningumo koeficientas (pridėjus rizikos priedą prie kapitalo sąnaudų (43)) atitinkamai buvo [7-9] % ir [10-12] %.
(173)
Portugalija pažymėjo, kad tiek VSKK, tiek vidinis minimalaus pelningumo koeficientas, nustatyti „Galp Energia“, atitiko naftos perdirbimo sektoriuje įprastą praktiką ir kad šie ekonominiai kriterijai yra visuotinai taikomi visų didelių šio sektoriaus bendrovių. Siekdama pagrįsti šiuos teiginius, Portugalija pateikė Komisijai „Citigroup“, „Bloomberg“ ir „Broker Research“ 2010 m. sudarytą lentelę, kurioje palygintos įtakingų šio sektoriaus bendrovių VSKK.
(174)
Portugalija tvirtina, kad sprendimas investuoti atitiko ir toliau atitinka pagal visus šio pagalbos gavėjo projektus įprastą praktiką ir įprastus pelningumo reikalavimus. Vertinant pelningumą kartu su VSKK remiamasi vidiniu minimalaus pelningumo koeficientu kaip papildomu kriterijumi. Būsimų pinigų srautų prognozės paprastai nebūna visiškai tikslios. Su pinigų srautų prognoze visada siejamas tam tikras netikrumas (rizika); kuo didesnis laiko tarpas skiria pinigų srautus, tuo didesnė tikimybė, kad jų vertinimas yra apytikris ir jame yra klaidų. Įprasčiausias būdas mažinti netikrumą yra prie kapitalo sąnaudų pridėti rizikos priedą (VSKK) ir naudoti šį dydį kaip būtino investicijos minimalaus pelningumo koeficientą (angl. hurdle rate). Taigi skirtumas tarp minimalaus pelningumo koeficiento ir VSKK verčių yra papildomas pelnas, numatomas sprendžiant, ar investuoti, ar ne, atsižvelgiant į papildomą su būsimų pinigų srautų prognozėmis siejamą riziką. Portugalija pažymėjo, kad „Galp Energia“, analizuodama investicijų projektus ir priimdama su jais susijusius sprendimus, minimalaus pelningumo koeficientu remiasi nuo 2002 m. Tais metais nustatytas projektų minimalaus pelningumo koeficientas buvo VSKK, padidinta [nuo 1 iki 5] procentinių punktų (p. p.). 2006 m. „Galp Energia“ nusprendė šiek tiek kitaip apskaičiuoti minimalaus pelningumo koeficientą: užuot pridėjusi prie VSKK [1-5] p. p., ji padidino VSKK [10-50] % (VSKK2006 m. + minimalaus pelningumo koeficientas2006 m. = [1,1-1,5] x VSKK2006 m.). Šis naujas kriterijus buvo nustatytas atlikus vidaus vertinimą, kad turint omenyje skirtingus VSKK lygius kiekviename veiklos sektoriuje, prie bazinio dydžio pridėti tam tikrą procentą būtų tinkamesnis ir nuoseklesnis metodas negu remtis absoliučiąja verte. Siekdama paaiškinti išsamiau, Portugalija pateikė Komisijai įvairias VSKK ir minimalaus pelningumo koeficientus, „Galp Energia“ 2002-2006 m. taikytus kiekviename (tiekimo ir perdirbimo, prekybos naftos chemijos produktais, išteklių žvalgymo ir gamybos, dujų ir elektros energetikos) veiklos sektoriuje.
(175)
Portugalijos teigimu, turint omenyje tarptautiniu mastu pripažintus šio pobūdžio projektų standartus, kadangi investicijos dydžio kintamumas tame inžinerinio projektavimo etape (vadinamasis pradinis inžinerinis projektavimas, angl. Front End Engineering Design) tebėra reikšmingas, GALP direktorių valdyba nemanė, kad toks svarbus projektas būtų perspektyvus, jeigu jo grąžos norma tiek nedaug skirtųsi nuo VSKK, nes taip jo grąža lengvai galėtų būti mažesnė už tą pamatinę vertę.
(176)
Tačiau jeigu investicijų projektui būtų suteikta mokesčių paskata, jo grąža būtų [9-11] %; atsižvelgiant į šio investicijų projekto strateginį pobūdį, buvo manoma, kad tokia grąža yra pakankama, kad būtų galima patvirtinti ir pradėti vykdyti įsipareigojimus įrangos tiekėjams.
(177)
Portugalija pateikė alternatyvių investicijų projektų, kurių „Petrogal“ būtų galėjusi imtis tuo metu, kai priėmė sprendimą dėl šio investicijų projekto, sąrašą. Kadangi naujai investicijai turimi finansiniai ištekliai yra riboti, kelios „Galp Energia“ veiklos sritys varžosi tarpusavyje dėl tų ribotų išteklių; vykdoma griežta atrankos politika.
(178)
Tačiau jeigu pagalbos teikimo sutartis su Portugalijos valstybe nebūtų buvusi pasirašyta ir investicijų projektas nebūtų įgyvendinamas, abiejų naftos perdirbimo įmonių konkurencingumas neišvengiamai būtų sumažėjęs. Portugalijos teigimu, neįgyvendinus investicijų projekto, naftos perdirbimo įmonių pajėgumų naudojimas būtų sumažėjęs [80-90] % dėl benzino ir mazuto paklausos mažėjimo rinkoje (tyrimuose prognozuojama, kad paklausa labai sumažės 2008-2020 m., ji gali mažėti nuo [20-30] % iki [40-50] %). Abiejų įmonių naftos perdirbimo marža būtų buvusi visai maža. Ieškant išeities iš šio padėties, būtų tekę įgyvendinti radikalią restruktūrizavimo programą ir, be kita ko, atleisti dalį darbuotojų.
(179)
Kadangi Komisija išreiškė abejonę, ar GALP direktorių valdyba, priimdama savo sprendimą, atsižvelgė į verslo aplinkos pokyčius, Portugalijos buvo paprašyta pateikti išsamią priešingos padėties, jeigu investicijų projektas nebūtų įgyvendintas, analizę. Šiuo tikslu Portugalijos buvo paprašyta pateikti investicijų projekto VGN įvertinus naftos perdirbimo įmonių galimą pelningumą be investicijų projekto ir atsižvelgiant į naftos perdirbimo maržų mažėjimą.
(180)
Portugalijos pateikta priešingos padėties analizė apibendrinta 4 lentelėje:
4 lentelė
Verslo rodikliai
Nauja galutinė investicijos vertė
Gavus pagalbą
Grynoji dabartinė vertė
[200-250] mln. EUR
[150-200] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[10-12] %
[10-12] %
Be pagalbos
Grynoji dabartinė vertė
[100-150] mln. EUR
[100-150] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Portugalijos teigimu, „net jei projektas yra labai svarbus ar net turi strateginę reikšmę bendrovei, tai nereiškia, kad jis yra vienintelis projektas, kurio būtinumu neabejojama, jeigu jo VGN nesiekia pagrįstai priimtino minimalaus dydžio“ (kaip tik tokia padėtis buvo 2001 m.).
5.2. Portugalijos pateiktos pastabos dėl trečiųjų šalių pastabų
(182)
Portugalija atkreipė dėmesį į aktyvų įvairių subjektų (savivaldybių, profesinių sąjungų, sektorių ir pramonės asociacijų) dalyvavimą ir surašė visas pastabas, kuriose teigiamai vertinta investicijų projekto nauda regioninei plėtrai ir energijos vartojimo efektyvumui.
5.2.1. Portugalijos pastabos dėl konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 pastabų
(183)
Savo 2010 m. sausio 21 d. pastabose Portugalija paaiškino, kad vakuuminio distiliavimo žaliavų rinka yra labai permaininga ir joje neįmanoma užtikrinti pakankamai pastovaus vakuuminio gazolio tiekimo į tokio dydžio hidrokrekingo įrenginį, koks veikia Sineso įmonėje. Portugalija patvirtina, kad hidrokrekingo likučių beveik nebus, nes hidrokrekingo įrenginyje bus naudojama izokrekingo technologija.
(184)
Portugalija pakartoja, kad investicijų projektu bus skatinama mažiau išsivysčiusių regionų plėtra (darbo vietų kūrimas ir išsaugojimas, darbuotojų mokymas, masto ekonomija, technologijų perdavimas, teigiamas šalutinis poveikis ir t. t.) nepaisant to, kad projektas įgyvendinamas jau veikiančiose naftos perdirbimo įmonėse; visos gautos teigiamos pastabos tai patvirtina. Jose taip pat pabrėžiama investicijų projekto strateginė svarba ir nauda aplinkai, priešingai kitoms pastaboms, kad projekto nauda atitinkamiems regionams esanti susijusi tik su užimtumu.
(185)
Dėl konkurento Nr. 1 (trečiosios šalies) parengtos lentelės, kurioje „pagalbos sumų ir sukurtų darbo vietų“ santykis palygintas su kitų regioninės ad hoc pagalbos projektų atitinkamais santykiais (žr. 89 konstatuojamąją dalį), Portugalija pažymėjo, kad toje lentelėje nepateikta kitų naftos perdirbimo ar bet kurios kapitalui imlios pramonės šakos projektų. Todėl investicijų projekto negalima lyginti su lentelėje pateiktais projektais - jį reikia lyginti su to paties ekonomikos sektoriaus dideliais investicijų projektais, kuriems teikiama pagalba (žr. 2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 898/06 Repsol Polimeros ir 2007 m. liepos 10 d. sprendimą dėl valstybės pagalbos N 899/06 Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA; pastarųjų projektų „pagalbos sumų ir sukurtų darbo vietų“ santykį galima lyginti su atitinkamu santykiu pagal „Petrogal“ projektą).
(186)
Lyginant projektą su panašiais projektais (pavyzdžiui, nurodytais 185 konstatuojamojoje dalyje) pagal „netiesioginių ir tiesioginių darbo vietų“ santykį, taip pat gaunami panašūs rezultatai.
(187)
Portugalija pakartoja, kad GALP direktorių valdyba patvirtino investicijų projektą 2008 m. kovo mėn., prieš tai (2007 m. sausio mėn.) gavusi Portugalijos valdžios institucijų rašytinį patvirtinimą, kad investicijų projektui gali būti teikiama valstybės pagalba. Taigi pagalba buvo su išlygomis (visų pirma reikėjo gauti Komisijos patvirtinimą) suteikta iki darbų pradžios. Pirmas tvirtas įsipareigojimas tiekėjams buvo prisiimtas 2008 m. kovo mėn., „Petrogal“ pasirašius pagalbos teikimo sutartis.
(188)
Portugalija prieštarauja trečiųjų šalių pastaboms, kad „Petrogal“ jau 2006 m. buvo nusprendusi pradėti investicijų projektą.
(189)
Portugalija patvirtina, kad prieš priimant galutinį sprendimą buvo atliktos galimybių studijos. Nors GALP direktorių valdyba be tokios informacijos nebūtų galėjusi priimti sprendimo, tai nereiškia, kad GALP direktorių valdyba jau buvo apsisprendusi dėl projekto.
(190)
Portugalija tvirtina, kad investicijų projektas nebūtų buvęs įgyvendintas be valstybės pagalbos.
(191)
Portugalija paaiškina, kad investicijų projekto VGN buvo nepakankama, palyginti su susijusios rizikos dydžiu ir turint omenyje kitų „Galp Energija“ veiklos plėtotei būtinų projektų svarbą ([ ]). Todėl investicijų projektas nebūtų buvęs įgyvendintas be valstybės pagalbos.
(192)
Portugalija, įvertinusi trečiųjų šalių pateiktas pastabas, daro išvadą, kad atitinkama geografinė rinka yra ne Portugalijos rinka, o mažų mažiausiai viso Pirėnų pusiasalio rinka.
(193)
Portugalija pažymi, kad jeigu atitinkama geografinė rinka aprėpia visą Pirėnų pusiasalį ar dar didesnę teritoriją, „Petrogal“ dyzelino rinkos (pardavimo iš perdirbimo įmonės, nemažmeninės prekybos ir mažmeninės prekybos lygiu) dalys niekada negalėtų viršyti 25 %.
(194)
Portugalija pakartoja, kad investicijų projektas bet kokiu atveju neturės įtakos dyzelino nemažmeninės ir mažmeninės prekybos rinkoms, nes jo pardavimo iš perdirbimo įmonės kaina nustatoma pagal rinkos sąlygas, taigi „Petrogal“ kainas diktuoja rinka. Priešingu atveju „Petrogal“ klientai lengvai pereitų prie importuojamo dyzelino, nes, pasak Portugalijos, nėra jokių kliūčių (techninių, muitų tarifų, logistikos (44) ar kitokių) importuoti dyzeliną iš kitų valstybių narių. Portugalijos importo reikalavimai atitinka ES reikalavimus.
(195)
Portugalija pateikė suvestinius duomenis apie dyzelino importą (jūromis ir sausuma) į Portugaliją.
5 lentelė
Dyzelino importas ir eksportas
Metai
2006
2007
2008
2009
IMPORTAS
Iš viso (kilotonų)
638
776
1 011
1 478
„Petrogal“
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Kitų įmonių
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
EKSPORTAS
Iš viso (kilotonų)
314
192
164
95
„Petrogal“
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Kitų įmonių
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Šaltinis: DGEG (pasviruoju šriftu) ir „Petrogal“ duomenys.
(196)
Be to, Portugalijos saugyklų pajėgumas yra pakankamas: Portugalija pateikė duomenų, įrodančių, kad įvairūs subjektai renkasi skirtingas strategines kryptis (investavimą į saugyklas arba jų nuomą) ir kad abu sprendimai yra galimi ir priimtini. Įtakingiausi subjektai savo saugyklų nedidino, nors rinkoje buvo galimybių tai daryti; tai rodo, kad jų prekybos veiklai pakanka turimų saugyklų. Portugalija pažymi, kad bendras dyzelino importas iki šiol nuolat didėjo, o eksportas šiek tiek sumažėjo. Taip yra dėl nepaliaujamo rinkos augimo ir vis labiau nepakankamo vidaus gamybos pajėgumo. Tačiau 2009 m. duomenis iš dalies lėmė avarija Sineso naftos perdirbimo įmonėje, dėl kurios kelioms savaitėms buvo sutrikdytas jos eksploatavimas ir gamyba. Rinkos dalyviams tais metais teko importuoti daugiau, ir tai rodo, kad yra įvairių dyzelino tiekimo galimybių.
(197)
2009 m. į Portugaliją importuotas dyzelinas sudarė 27,2 % viso tais metais sunaudoto dyzelino. Ankstesniais metais bendras importuojamo dyzelino kiekis sudarė apie 14 % per metus Portugalijoje sunaudojamo dyzelino kiekio (apie 5,4 megatonų).
(198)
Todėl, Portugalijos manymu, Portugalijos dyzelino rinka yra atvira ir konkurencinga rinka, kurioje sudaromos tinkamos sąlygos prekybai, o kainos priklauso nuo žalios naftos kainos ir perdirbimo sąnaudų ir nustatomos kaip alternatyva importui Platts kainomis.
(199)
Portugalijos manymu, sunkiojo metanolio rinka yra mažų mažiausiai EEE rinka, nes metanolis yra produktas, kuriuo prekiaujama tarptautiniu mastu.
6. PAGALBOS PRIEMONĖS VERTINIMAS
6.1. Valstybės pagalbos buvimas
(200)
Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(201)
Portugalijos pagalba „Petrogal“ bus teikiama kaip mokesčių kreditas. Todėl šią paramą galima laikyti teikiama valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(202)
Pagalba teikiama vienintelei bendrovei „Petrogal“, todėl yra atrankinė.
(203)
Pagalba teikiama investicijai, kuria bus padidinta dyzelino ir sunkiojo metanolio gamyba. Kadangi valstybės narės tarpusavyje prekiauja šiais produktais, priemonė gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. „Petrogal“ teikiama pagalba bus sumažintos bendrovės išlaidos, kurias ji turėtų padengti savarankiškai, jei negautų pagalbos. Taip „Petrogal“ bus suteiktas ekonominis pranašumas prieš konkurentus. Taigi šia pagalba, palaikant „Petrogal“ ir jos produktų gamybą, iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija.
(204)
Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį.
(205)
Nustačius, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį, būtina įvertinti, ar priemonę galima laikyti suderinama su vidaus rinka.
6.2. Pagalbos priemonės teisėtumas
(206)
Portugalija, pranešusi apie pagalbą iki jos suteikimo, įvykdė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytą prievolę pranešti apie pagalbą.
6.3. Vertinimo teisinis pagrindas
(207)
Kadangi pagalba siekiama remti regioninę plėtrą, jos suderinamumas su vidaus rinka vertinamas pagal RPG ir ypač pagal RPG 4.3 skirsnio nuostatas dėl didelių investicijų projektų, taip pat pagal Nuodugnaus vertinimo komunikate nustatytus regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijus, nebent per oficialią tyrimo procedūrą būtų padaryta išvada, kad neviršijamos RPG 68 punkto a papunktyje („rinkos dalies kriterijus“) ir 68 punkto b papunktyje („pajėgumo padidėjimo ir rinkos rezultatų kriterijai“) nustatytos ribos.
(208)
Komisija turi atlikti trijų etapų vertinimą:
-
pirma, ji turi įvertinti atitiktį bendrosioms RPG nuostatoms;
-
antra, ji turi patikrinti, ar tikrai netenkinamas rinkos dalies kriterijus, taip pat pajėgumo padidėjimo bei rinkos rezultatų kriterijai pagal 68 punkto a ir b papunkčius;
-
trečia, atsižvelgdama į antrojo vertinimo etapo rezultatą, ji gali nuspręsti atlikti nuodugnų vertinimą.
6.4. Atitiktis bendrosioms RPG nuostatoms - sprendime pradėti procedūrą išreikštų abejonių tikrinimas
(209)
Komisija patikrino, ar suteikta pagalba atitinka bendrąsias RPG nuostatas. Tai įvertinusi Komisija pateikė toliau nurodytas pastabas.
(210)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija suabejojo, ar investicijų projektas yra pradinė investicija, ar jį galima laikyti atnaujinimo investicija.
(211)
Komisija atsižvelgė į 130 ir 131 konstatuojamosiose dalyse pateiktas Portugalijos pastabas, kad investicijomis plėtojama esama įmonė ir iš esmės keičiamas esamos įmonės bendras gamybos procesas, todėl investiciją galima laikyti pradine investicija pagal RPG 34 punktą.
(212)
Iš tiesų naujasis vakuuminio distiliavimo įrenginys ir lengvojo krekingo įrenginys Matozinjoso įmonėje, taip pat naujasis hidrokrekingo įrenginys Sineso įmonėje bus eksploatuojami kartu su anksčiau turėtais perdirbimo įrenginiais, todėl investicijų projektu ne keičiamas gamybos procesas, o plėtojama gamybos sistema. Be to, įgyvendinus investicijų projektą bus pertvarkytos naftos perdirbimo įmonės, jose bus įrengtos naujos technologinės infrastruktūros, skirtos sunkesnių frakcijų žaliai naftai perdirbti į benziną ir dyzeliną.
(213)
Konkurentas Nr. 1 neprieštarauja teiginiui, kad investicija yra pradinė investicija, tačiau jis mano, kad vienintelis investicijos tikslas yra esamos įmonės plėtra.
(214)
Atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad investicijų projektas yra pradinė investicija pagal RPG 34 punkte pateiktą apibrėžtį, todėl šis investicijų projektas neabejotinai yra pradinės investicijos pobūdžio.
(215)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar tenkinami RPG 38 punkte ad hoc pagalbai nustatyti reikalavimai dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio. Visų pirma Komisija suabejojo, ar Portugalijos rašytinis patvirtinimas, kad atlikus išsamų patikrinimą buvo nustatyta, jog investicijų projektas atitinka pagalbos schemoje nustatytas tinkamumo sąlygas (45), gali atstoti privalomą ketinimų raštą.
(216)
RPG 38 punkte nustatyta: „Svarbu užtikrinti, kad regioninė pagalba skatintų investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų. Todėl pagalbą pagal pagalbos schemas galima suteikti tik tada, jei gavėjas pateikė paraišką pagalbai ir už schemos administravimą atsakinga valdžios institucija raštu patvirtino, kad, remiantis išsamiu patikrinimu, projektas iš esmės atitinka schemoje nustatytus reikalavimus prieš pradedant projekto darbus. (…) Ad hoc pagalbos atveju kompetentinga institucija turi prieš pradedant projekto darbus pateikti ketinimų raštą dėl pagalbos suteikimo, kuris priklauso nuo to, ar Komisija pagalbą patvirtina. Jei darbai pradedami anksčiau, nei išpildomos šiame punkte nustatytos sąlygos, laikoma, kad visas projektas neatitinka reikalavimų pagalbai gauti.“
(217)
Kaip apibrėžta RPG 40 punkte, „pradėti darbus“ reiškia arba pradėti statybos darbus, arba suteikti pirmąjį tvirtą įsipareigojimą užsakyti įrangą.
(218)
Komisija atsižvelgė į šiuos Portugalijos pateiktus faktus:
-
„Petrogal“ paprašė pagalbos 2007 m. sausio 22 d.;
-
Portugalija 2007 m. sausio 23 d. patvirtino, kad pagalbos projektas iš esmės atitinka reikalavimus;
-
2008 m. kovo 6 d. pagalbą patvirtino Portugalijos Ministrų Taryba, tačiau reikia, kad pagalbos teikimui pritartų Komisija; pagalba „Petrogal“ gali būti suteikta ne anksčiau kaip 2011 m. (užbaigus investiciją);
-
„Petrogal“ direktorių valdyba 2008 m. kovo 8 d. nurodė pradėti užsakyti įrangą;
-
Pirmasis tvirtas įsipareigojimas užsakyti įrangą buvo prisiimtas 2008 m. kovo 14 d. Su investicija susiję statybos darbai Sineso įmonėje iš esmės pradėti 2008 m. lapkričio mėn., Matozinjoso įmonėje - 2009 m. sausio mėn.
(219)
Komisijos manymu, 2008 m. kovo 10 d. Portugalijos ir „Petrogal“ pasirašytos pagalbos teikimo sutartys ir 2008 m. kovo 6 d. priimtos Ministrų Tarybos rezoliucijos paskelbimas Portugalijos valstybės leidinyje (46) mažų mažiausiai prilygsta ketinimų raštui; visa tai reikia laikyti tvirtesniu negu RPG 38 punkte nurodytas ketinimų raštas įrodymu, kad yra oficialiai nustatytas skatinamasis poveikis. Šios pagalbos teikimo sutartys buvo pasirašytos iki investicijų projekto darbų pradžios.
(220)
Todėl, Komisijos manymu, nebėra abejonių dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio.
(221)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar investicija būtų naudinga regioninei plėtrai. Todėl Komisija suabejojo dėl pagalbos būtinumo ir pabrėžė, kad „nebūtina pagalba yra dažniausiai nenaudinga regioninei plėtrai ir gali netinkamai iškraipyti konkurenciją“ (47).
(222)
Konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2 pažymėjo, kad „Petrogal“ būtų įgyvendinusi investicijų projektą ir be valstybės pagalbos. Jų nuomone, tai yra investicija į gamybą, kurios ekonominės paskatos yra dyzelino pasiūlos ir paklausos neatitikimas ir galimybė apsirūpinti sunkesne ir pigesne žalia nafta. Ekonominės veiklos vykdytojai visoje Europoje panašiai investuoja į savo naftos perdirbimo įmones be valstybės pagalbos.
(223)
Todėl reikia įvertinti, ar pagalba yra būtina tam, jog būtų iš tiesų skatinamos investicijos, kurių kitu atveju remiamuose regionuose nebūtų, ir ar investicijų projektas būtų buvęs įgyvendintas ir be pagalbos. Šiuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar suteikta pagalba pakeitė „Petrogal“ elgesį, tai yra, ar ji ėmė daugiau investuoti atitinkamuose remiamuose regionuose.
(224)
Atrodo, kad strateginis sprendimas investuoti buvo priimtas 2006 m. Apie tai galima spręsti iš „Galp Energia“ 2006 m. spalio mėn. paskelbto dokumento (48). „Galp Energia“ 2006 m. metinėje ataskaitoje minima, kad direktorių valdyba priėmė sprendimą dėl investicijų projekto 2007 m. sausio 23 d. (49) ir 2008 m. kovo 5 d. (prieš tai gavusi nacionalinių institucijų 2007 m. sausio 23 d. raštą dėl sutikimo teikti pagalbą). 2008 m. kovo 14 d. direktorių valdyba priėmė veiklos sprendimą užsakyti pirmuosius įrenginius pagal investicijų projektą.
(225)
Portugalija pažymėjo, kad „Petrogal“ dėl nepakankamo finansinio pajėgumo nebuvo pradėjusi investuoti iki 2008 m. ir kad GALP direktorių valdyba galiausiai nusprendė užsakyti įrenginius ir statybos darbus tik po to, kai Portugalijos Vyriausybėje buvo priimta atitinkama Ministrų Tarybos rezoliucija.
(226)
Portugalijos teigimu, „Petrogal“ sprendimą investuoti lėmė galimybė gauti valstybės pagalbą. Be pagalbos investicijų projekto būtų tekę atsisakyti. „Petrogal“ vietoj to būtų turėjusi įgyvendinti restruktūrizavimo planą, derindama savo naftos perdirbimo veiklą prie pasikeitusių rinkos ir žalios naftos tiekimo sąlygų. Be to, turimi finansiniai ištekliai būtų buvę panaudoti investicijoms į kitus, su naftos perdirbimo veikla nesusijusius, projektus.
(227)
Portugalija pateikė „Petrogal“ dokumentus, kuriuose išanalizuota numatoma investicijų projekto VGN ir kapitalo kaina (VSKK), taip pat pateiktas kitų galimų investicijų, kurias „Galp Energia“ būtų galėjusi įgyvendinti naudodama turimą kapitalą, sąrašas.
(228)
Komisijos manymu, GALP direktorių valdybai 2007 m. sausio 23 d. ir 2008 m. kovo 5 d. pateikti dokumentai turėjo lemiamos reikšmės vertinant pagalbos būtinumą, nes direktorių valdyba priėmė savo sprendimą remdamasi tais dokumentais.
(229)
Portugalijos teigimu, pagal GALP direktorių valdybai 2008 m. pateiktus skaičiavimus investicijų projekto VGN be pagalbos būtų buvusi [8-10] %. Ši VGN yra kur kas didesnė už „Petrogal“ VSKK ([7-9] %).
(230)
Tačiau Portugalija paaiškino, kad GALP direktorių valdyba savo sprendimus grindė dar 2002 m. pradėtu taikyti minimalaus pelningumo koeficiento metodu. Minimalaus pelningumo koeficientas (MPK, angl. hurdle rate) yra mažiausia sprendimus priimančiam asmeniui priimtina grąžos norma, dėl kurios, jo manymu, verta pradėti tą projektą, atsižvelgiant į susijusią riziką ir alternatyviąsias sąnaudas atsisakius kitų projektų. Minimalaus pelningumo koeficientas vadinamas ir kitaip (angl. cut-off rate, benchmark rate).
(231)
Nuo 2006 m. nustatytas naftos perdirbimo veiklos vidinis minimalaus pelningumo koeficientas buvo [110-150] % VSKK, t. y. [10-12] %. Įprastomis aplinkybėmis, jeigu apskaičiuota VGN neviršytų šios ribos, investicijos būtų atsisakyta. Šiuo atveju valstybės pagalba padidino VGN [1-3] procentiniais punktais, nuo [8-10] % iki [9-11] %, kaip parodyta 3 lentelėje 171 konstatuojamojoje dalyje, kurioje parodyti direktorių valdybai 2008 m. pateikti skaičiavimai. Nors VGN, perskaičiuota atsižvelgiant į pagalbą, tebėra kur kas mažesnė už vidinį minimalaus pelningumo koeficientą, GALP direktorių valdyba manė, jog valstybės pagalba suteikė pakankamai garantijų, kad būtų galima patvirtinti investicijų projektą.
(232)
Minimalaus pelningumo koeficientas yra priemonė, kurią bendrovės taiko priimdamos labai rizikingus sprendimus, todėl jo dydis gali priklausyti nuo su projektais susijusios rizikos. Minimalaus pelningumo koeficientas taip pat gali priklausyti nuo valiutos, kuria jis apskaičiuojamas: esant didelei valiutos infliacijai, minimalaus pelningumo koeficientas yra didesnis negu esant stabilioms kainoms.
(233)
Iki šiol priimant sprendimus dėl valstybės pagalbos, kuri teikiama kaip regioninė pagalba, nustatant pagalbos būtinumą ir skatinamąjį poveikį nebuvo remiamasi minimalaus pelningumo koeficiento samprata. Sąvokos „minimalaus pelningumo koeficientas“ taip pat nėra Nuodugnaus vertinimo komunikate. Tačiau šia sąvoka jau kelis kartus remtasi priimant sprendimus dėl valstybės pagalbos (pavyzdžiui, 2011 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 204/2010 (Švedijos pagalba MTTP srityje „Volvo Aero“ projektui „Trent XWB ICC“), dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje) labai rizikingiems projektams; šie sprendimai buvo priimti daugiausia pagal Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemą (50).
(234)
Portugalija pabrėžia, kad investicijų projektui būdinga daugelio rūšių rizika, todėl minimalaus pelningumo koeficiento metodas taikomas pagrįstai. Šis investicijų projektas yra visų laikų didžiausia investicija į gamybą Portugalijoje. Jam įgyvendinti reikės kelerių metų. Įvertinti investicijų projekto išlaidas yra be galo sunku - Portugalija iš tiesų pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad iš pradžių numatytos išlaidos vėliau praktikoje smarkiai išaugo. Kadangi investicijų projektu siekiama ilgalaikio tikslo, ilgam laikui prognozuoti naftos perdirbimo įmonių pelningumą yra itin sunku, ypač turint omenyje tai, kad ateityje per ilgą laiką įprastas transporto priemones su vidaus degimo varikliais gali pakeisti elektra varomi ir kitokie automobiliai.
(235)
2006 m. atlikus empirinį tyrimą (51), per kurį išanalizuota daugiau kaip 100 bendrovių (daugiausia veikiančių Šiaurės Amerikoje) pateiktų minimalaus pelningumo koeficientų, buvo nustatyta, kad minimalaus pelningumo koeficientas yra 14,1 %, o absoliutus skirtumas tarp VSKK ir minimalaus pelningumo koeficiento yra 5 procentiniai punktai, t. y. apie 155 % VSKK. Atsižvelgiant į šią informaciją, „Petrogal“ ir „Galp Energia“ taikomas naftos perdirbimo sektoriaus minimalaus pelningumo koeficientas neatrodo prima facie per didelis.
(236)
Turėdama omenyje šiuos duomenis ir ypač atsižvelgdama į atitinkamo sektoriaus ir nagrinėjamo atvejo ypatumus (t. y. susijusios rizikos svarbą dėl investicijų projekto dydžio ir numatomo ilgo eksploatacijos laikotarpio), Komisija mano, kad sprendžiant, ar pagalba buvo reikalinga kaip paskata investicijų projektui įgyvendinti, galima atsižvelgti į minimalaus pelningumo koeficientą.
(237)
Konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2 patvirtino, kad naftos perdirbimo veiklai nėra nustatyta bendrų viso sektoriaus lyginamųjų standartų. Tačiau konkurentas Nr. 1 pareiškė nuomonę, jog 10 % lyginamojo dydžio (t. y. grąžos normos) pakanka, kad būtų galima įgyvendinti investicijų projektą. Komisija pažymi, kad šis lyginamasis dydis (10 %) yra labai panašus į VGN gavus pagalbą ([9-11] %), apie kurią 2008 m. buvo pranešta GALP direktorių valdybai. Todėl, Komisijos manymu, pagalba neviršija sumos, kurią konkurentas laikytų būtina, kad būtų pasiekta priimtina VGN.
(238)
Todėl atrodo, kad taikant pagalbos priemonę apskaičiuota VGN yra artimesnė „Petrogal“ minimalaus pelningumo koeficientui ir konkurento Nr. 1 nurodytam lyginamajam dydžiui. Gavus pagalbą VGN neviršija nei „Petrogal“ minimalaus pelningumo koeficiento, nei konkurento pateikto lyginamojo dydžio, todėl galima manyti, kad suteikta pagalba nebuvo per didelė. Vien tai, kad sprendimas investuoti buvo priimtas 2008 m., kai atsižvelgiant į pagalbą perskaičiuota VGN tebebuvo kur kas mažesnė už paskelbtą minimalaus pelningumo koeficientą, nėra pakankama priežastis abejoti minimalaus pelningumo koeficiento svarba. Iš ankstesnių GALP direktorių valdybos pareiškimų akivaizdu, kad valdyba suvokė investicijų projekto strateginę svarbą stabdant naftos perdirbimo maržų mažėjimą. Nors minimalaus pelningumo koeficientas nebuvo visiškai pasiektas, pastarojo strateginio veiksnio, atrodo, pakako, kad būtų galima pateisinti tam tikrą nukrypimą nuo minimalaus pelningumo koeficiento vertės.
(239)
Todėl, Komisijos manymu, pagalba buvo būtina investicijai skatinti ir neviršijo tam tikslui reikalingos sumos. Šiuo klausimu nėra visiškai pagrįsta teigti, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai visoje Europoje yra įgyvendinę panašias investicijas savo naftos perdirbimo įmonėse be valstybės pagalbos. Pavyzdžiui, Komisija išnagrinėjo kitas pagalbos panašioms investicijoms priemones ir nustatė, kad Komisijos sprendimas N283/2004 (52) dėl distiliato hidrokrekingo įrenginio buvo priimtas panašiu atveju.
(240)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija, remdamasi RPG 10 punktu, išreiškė abejonę dėl pagalbos ir investicijų projekto naudos regioninei plėtrai, pabrėždama, kad palyginti su pagalbos suma (160 mln. EUR), bus sukurta nedaug darbo vietų (150), taip pat suabejojo, ar numatoma nauda regioninei plėtrai iš tiesų atsveria pagalbos poveikį atitinkamam sektoriui.
(241)
Komisija pažymi, kad, kaip teigė konkurentas Nr. 1, vienai sukurtai darbo vietai tenkanti pagalbos suma išties labai viršija atitinkamą sumą ankstesniais ad hoc pagalbos atvejais (žr. 89 konstatuojamąją dalį). Dėl nepakankamos naudos regionui, vertinant pagal sukurtų darbo vietų skaičių, buvo priimti keli neigiami sprendimai (53).
(242)
Portugalija pritaria, kad kiekvienai sukurtai darbo vietai tenka labai didelė pagalbos suma; tačiau tai galima paaiškinti investicijų projekto imlumu kapitalui, kaip būdinga šio sektoriaus investicijoms: praeityje Komisija yra leidusi taikyti šio sektoriaus pagalbos schemas tam tikrais atvejais, apie kuriuos pranešta atskirai, nors tais atvejais vienai sukurtai darbo vietai teko dar didesnė pagalbos suma (54). Portugalijos manymu, vietoj sukurtai tiesioginei darbo vietai tenkančios pagalbos sumos reikėtų atsižvelgti į kitus veiksnius, kaip antai netiesioginių ir laikinų darbo vietų kūrimo reikšmę ir kitus susijusius aspektus.
(243)
Iki šiol Komisija, priimdama sprendimus, visada atsižvelgdavo į tiesioginių darbo vietų kūrimą. Priimant kai kuriuos sprendimus taip pat atsižvelgta į netiesioginių darbo vietų kūrimą (55).
(244)
Iš pradžių Portugalija tvirtino, kad kiekvienai sukurtai (arba prarastai) tiesioginei darbo vietai tektų trys netiesioginės darbo vietos. Šis 3:1 santykis buvo pagrįstas kitais ankstesniais pagalbos tame pačiame Portugalijos pramonės sektoriuje atvejais (56), kuriais Komisija pritarė tokiam pačiam ar dar didesniam santykiui. Galimybė kurti netiesiogines darbo vietas atsiranda dėl techninės priežiūros veiklos, ir projektas turbūt bus naudingiausias kaip tik šiai rinkos daliai, nes naftos perdirbimo įmonėse bus naudojamos sudėtingesnės technologijos, taigi reikės sudaryti paslaugų subrangos sutartis, pagal kurias dirbs vis didesnės specializacijos darbuotojai ir technikai.
(245)
Savo argumentą Portugalija pagrindė neseniai parengtu Komisijos darbiniu dokumentu dėl naftos chemijos sektoriaus (57), kuriame teigiama, kad nors šioje pramonėje ES mastu yra tiesiogiai įdarbinta tik 100 000 darbuotojų, galima manyti, kad nuo ES naftos perdirbimo pramonės tiesiogiai priklausomų darbo vietų yra net 400 000-600 000. To paties dokumento 41 išnašoje minima 600 000 papildomų darbo vietų logistikos ir prekybos srityse. Remiantis šiais teiginiais, galima pateisinti dar didesnį negu 3:1 santykį: jis galėtų būti nuo 4:1 iki 6:1, o atsižvelgiant į logistikos ir prekybos srityse kuriamas darbo vietas - net iki 12:1.
(246)
Portugalija taip pat pažymėjo, kad pagal priešingos padėties scenarijų „be pagalbos ir be projekto“„Petrogal“ būtų restruktūrizavusi savo naftos perdirbimo įmones ir sumažinusi darbuotojų skaičių, taigi būtų prarasta 160 tiesioginių darbo vietų. Todėl Komisija, vertindama pagalbos naudą regioninei plėtrai, turėtų atsižvelgti į 310 sukurtų arba išsaugotų tiesioginių darbo vietų (58) ir maždaug nuo 930 (59) iki 3 720 netiesioginių darbo vietų, galiausiai sukurtų įgyvendinant investicijų projektą, - atsižvelgiant į šias darbo vietas, nustatyta didelė vienai tiesioginei darbo vietai tenkanti pagalbos suma sumažėtų.
(247)
Portugalija taip pat pabrėžė, kad pagal šį investicijų projektą daroma viena investicija yra visų laikų didžiausia Portugalijoje ir kad statybų laikotarpiu atitinkamuose regionuose bus sukurta 3 000 laikinų darbo vietų.
(248)
Be to, ankstesniuose sprendimuose (60) dėl ad hoc regioninės pagalbos patvirtinimo Komisija rėmėsi šiais svarbiais veiksniais:
-
darbuotojų pajamų didinimu (geriau mokamų tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų kūrimu),
-
socialine regiono gerove (aplinkos ir gyvenimo sąlygų gerinimu, vietos renginių rėmimu),
-
žmogiškųjų išteklių gebėjimų stiprinimu (mokymu, švietimu, doktorantūros studijų programomis),
-
nauda MTTP, technologijų ir praktinės patirties perdavimui (investuojant į materialinės bazės atnaujinimą),
-
aktyvesne subrangovų veikla atitinkamose vietovėse,
-
geresniu esamų uostų įrenginių naudojimu.
Šie veiksniai tikrai yra teigiami elementai, į kuriuos galima atsižvelgti vertinant pagalbos ir investicijų projekto naudą regioninei plėtrai Portugalijoje.
(249)
Taigi, Portugalijos ir kelių suinteresuotųjų šalių pastabose nurodyta kita svarbi nauda regioninei plėtrai, susijusi su socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai, mokymo plėtote ir susitarimais su aukštojo mokslo įstaigomis.
(250)
Portugalija taip pat nurodė, kad bus plėtojama tiekimo grandinė ir kad naujųjų įrenginių statyba turės įtakos šalies pramonei: statybos inžinerijos darbams, statybos darbams ir mechanikos inžinerijai (įrenginių surinkimui). Tai tikrai yra teigiamas poveikis, tačiau jis yra arba laikinas, arba bendro pobūdžio (žr. 154 konstatuojamąją dalį).
(251)
Komisija atsižvelgia į Portugalijos nurodytą teigiamą investicijų projekto šalutinį poveikį atitinkamiems regionams, kuris nėra laikinas. Ypač numatomas ilgas naftos perdirbimo įmonių veikimo laikotarpis (jas tikimasi eksploatuoti bent 30 metų), teigiamas poveikis subrangos pramonei, intensyvus mokymas ir keli susitarimai su mokyklomis ir universitetais rodo, kad naftos perdirbimo įmonės yra svarbios atitinkamiems regionams. NET jeigu šis teigiamas šalutinis poveikis didele dalimi jau yra patiriamas, nes naftos perdirbimo įmonės veikia ilgą laiką, galima sutikti, kad investicijomis tikrai didinamas teigiamas „Petrogal“ vaidmuo tiek Sineso, tiek Porto vietovėse.
(252)
Portugalija taip pat pateikė pagalbos projekto ekonominės naudos analizę. Ekonominės naudos analizės tikslas - žvelgti plačiau nei investuotojo projekto perspektyvumo analizė ir įvertinti visas (diskontuotas) projekto socialines sąnaudas ir naudą. Taigi ekonominės naudos analizėje numatoma nauda išreikšta skaičiais, įskaitant su tiesioginiu ir netiesioginiu darbuotojų įdarbinimu susijusių mokesčių sumas, sutaupytas išmokas bedarbiams (išsaugojus darbo vietas), vartojimo mokesčių sumą, papildomas Leišonso uosto pajamas, tiesioginę paramą vietos bendruomenėms ir t. t.
(253)
Ekonominės naudos analizėje padaryta išvada, kad nagrinėjama pagalba yra labai naudinga Portugalijai. Žinoma, ši ekonominės naudos analizė geografiniu požiūriu aprėpia daugiau nei tik Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionus, kuriuose įgyvendinamas investicijų projektas. Tačiau jeigu įvertinta nauda visai šaliai būtų paskirstyta regionams proporcingai kiekvieno iš jų ekonominiam svoriui, Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionams tektų 34,8 % šios bendros naudos.
(254)
Portugalija taip pat pabrėžė, kad pagalba ir ją gavus padaryta investicija yra naudinga ne tik regioninei plėtrai, bet ir kitoms politikos sritims. Portugalija tvirtino, kad investicijų projektas yra strategiškai svarbus visai šaliai, taip pat Europos energijos tiekimo saugumui. Susijusi nauda - mažesnė priklausomybė nuo importo, didėjančios dyzelino paklausos tenkinimas, efektyvesnis energijos vartojimas abiejose naftos perdirbimo įmonėse, teigiamas poveikis aplinkai. Į šiuos argumentus negalima atsižvelgti vertinant pagalbos naudą regioninei plėtrai.
(255)
Nors vienai sukurtai tiesioginei darbo vietai tenkanti pagalbos suma atrodo prima facie neproporcingai didelė, tačiau vertinant teigiamą netiesioginį poveikį (netiesiogines darbo vietas, teigiamą šalutinį poveikį, gerai atlyginamų darbo vietų kūrimą, žmogiškojo kapitalo ir socialinės gerovės didinimą), projekto naudos Alentežo ir Šiaurės Portugalijos regionams negalima laikyti nereikšminga. Todėl Komisija mano, kad jos iš pradžių išreikšta abejonė dėl pagalbos naudos regioninei plėtrai nepasitvirtino.
(256)
Be to, iš tolesnių skirsnių dėl 68 punkto a ir b papunkčių taikymo galima spręsti, kad pagalba nedaro didelio neigiamo poveikio atitinkamam sektoriui, nes rinkos, su kuriomis yra susijęs investicijų projektas, nėra nepakankamai gerai veikiančios, t. y. nėra apimtos visiško ar santykinio nuosmukio. Be to, „Petrogal“ neužima tokios didelės dalies atitinkamoje produkcijos pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkoje, kad galėtų kam nors kenkti antikonkurenciniu elgesiu. Aromatinių junginių gamybos pramonėje naudojamo sunkiojo metanolio pakeitimas vietoje gaminamu metanoliu nedaro didelio poveikio EEE tiekėjams. Todėl Komisija mano, kad jos iš pradžių išreikšta abejonė, jog numatoma pagalbos nauda regioninei plėtrai neatsvers pagalbos neigiamo poveikio atitinkamam sektoriui, nepasitvirtino.
(257)
Pagal RPG 9 punktą „Petrogal“ nėra sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Komisijos komunikate „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (61).
(258)
Pagal RPG 39 punktą „Petrogal“ pati dengia daugiau kaip 25 % tinkamų finansuoti išlaidų (žr. 36 konstatuojamąją dalį).
(259)
Pagal RPG 50 punktą tinkamos finansuoti investicijų projekto išlaidos apskaičiuojamos remiantis reikalavimus atitinkančiomis investicinėmis sąnaudomis (žr. 36 konstatuojamąją dalį).
(260)
RPG 71-75 punktuose nustatytų pagalbos kaupimo taisyklių yra laikomasi (žr. 43 konstatuojamąją dalį).
(261)
Pagal RPG 40 punktą pagalba teikiama su sąlyga, kad užbaigusi investicijų projektą „Petrogal“ ne trumpiau kaip penkerius metus tęstų su juo susijusią veiklą atitinkamuose regionuose.
(262)
Todėl, Komisijos manymu, pagalba atitinka bendrąsias RPG nuostatas.
6.5. Atitiktis didelių investicijų projektų kriterijams - sprendime pradėti procedūrą išreikštų abejonių tikrinimas
(263)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar investicijų projektą galima laikyti VIP, kaip apibrėžta RPG 60 punkte, nors naftos perdirbimo įmonės nėra geografiniu požiūriu arti viena kitos.
(264)
Nors abi naftos perdirbimo įmonės nėra arti viena kitos geografiniu požiūriu, Portugalija mano, kad jas sieja tvirti ekonominiai, veiklos ir strateginiai ryšiai. Jei nebūtų investuojama į Matozinjoso įmonės vakuuminio distiliavimo įrenginį, dėl gresiančio dažno stygiaus vakuuminio gazolio (hidrokrekingo įrenginio žaliavos) rinkoje nebūtų galima atitinkamai investuoti į Sineso įmonės hidrokrekingo įrenginį. Todėl, Portugalijos manymu, dėl tvirtų veiklos ryšių abi naftos perdirbimo įmonės yra ekonomiškai nedalios.
(265)
Konkurentas Nr. 1 prieštarauja tokiam požiūriui; pasak jo, investicijų projekto ilgalaikis turtas yra ekonomiškai dalus.
(266)
Vienoje iš trečiųjų šalių pastabų, gautų paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, rašoma, kad sunkiojo metanolio gamybos didinimas yra būtina grupės „La Seda“ investicijos į Sineso naftos perdirbimo įmonę sąlyga. Komisija patikrino, ar „La Seda“ investiciją kartu su investicija į Matozinjoso įmonę galima laikyti VIP. Portugalija patvirtino, kad gaminamas didesnis sunkiojo metanolio kiekis „Petrogal“ bus naudojamas tik vidaus reikmėms ir kad sunkusis metanolis nebus parduodamas trečiosioms šalims. Todėl Komisija daro išvadą, kad investicijų projektas ir „La Seda“ investicijų projektas nėra VIP.
(267)
RPG 60 punktas taikomas investicijų projektams, kurie dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti didžiausio pagalbos intensyvumo mažinimo metodo taikymo; šis metodas gali būti taikomas didesnės kaip 50 mln. EUR vertės investicijų projektams. Šiuo konkrečiu atveju Komisija įsitikino, kad nustatytas pagalbos intensyvumas (12,43 % grynosios dabartinės vertės) yra mažesnis už didžiausią pagalbos intensyvumą, taikytiną tuo atveju, jeigu investicijų projektas būtų VIP (14,28 % grynosios dabartinės vertės), taigi yra mažesnis už galimą didžiausią pagalbos intensyvumą abiem atskiriems projektams. Taigi didžiausias pagalbos intensyvumas net ir VIP atveju nėra viršijamas ir Komisija daro išvadą, kad nėra būtina nustatyti, ar abu projektai Sineso ir Matozinjoso įmonėje yra VIP, ar ne, nepaisant geografinio atstumo, nes tai nedaro poveikio pagalbos suderinamumo vertinimui pagal RPG.
(268)
Pagalbos intensyvumas pagal RPG 67 punktą apskaičiuojamas atsižvelgiant į tai, ar investicijų projektas laikomas VIP, ar dviem atskirais investicijų projektais. Pastaruoju atveju, jeigu abiejose vietose būtų investuojama atskirai, tuomet apskaičiuojant pagalbos intensyvumą reikėtų atsižvelgti į dvi skirtingas nustatytas viršutines regioninės pagalbos ribas, taikomas Sineso (40 %) ir Matozinjoso (30 %) vietovėse.
(269)
Kaip pranešė Portugalija, bendra planuojama investicijų projekto tinkamų finansuoti sąnaudų suma yra 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR investicijai į Sineso įmonę ir [ ] EUR investicijai į Matozinjoso įmonę) nominaliąja verte.
(270)
Investicijos į Sineso įmonę grynoji dabartinė vertė yra [ ] EUR, o planuojama pagalbos suma vertinama [ ] EUR grynąja dabartine verte, taigi pagalbos šiai įmonei intensyvumas yra 13,12 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE) - mažesnis už pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą (15,94 %).
(271)
Investicijos į Matozinjoso įmonę grynoji dabartinė vertė yra [ ] EUR, o planuojama pagalbos suma vertinama [ ] EUR grynąja dabartine verte, taigi pagalbos šiai įmonei intensyvumas yra 10,66 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE) - mažesnis už pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą (14,68 %).
(272)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija patikrino skirtingą abiem regionams (40 % Sineso ir 30 % Matozinjoso) taikomą pagalbos intensyvumą ir perskaičiavo didžiausią pagalbos intensyvumą, atitinkamą pagalbos intensyvumą vertindama pagal investicijos sumos (grynąja dabartine verte), tenkančios tam regionui, proporciją visos investicijos atžvilgiu. Taip apskaičiuotas 37,18 % pagalbos intensyvumas, atitinkantis 14,21 % pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą.
(273)
Nes jei investicijų projektas būtų laikomas VIP, bendrų investicinių sąnaudų grynoji dabartinė vertė būtų 974 064 894 EUR. Bendra planuojama pagalbos suma būtų 121 091 314 EUR grynąja dabartine verte, o atitinkamas pagalbos intensyvumas - 12,43 % BSE, taigi mažesnis už pirmiau apskaičiuotą pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą (14,21 %).
(274)
Todėl, kadangi BSE išreikštas pagalbos intensyvumas, taikant mažinimo taisykles, būtų mažesnis už pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą, Komisija mano, kad siūlomas pagalbos investicijų projektui intensyvumas atitinka RPG 67 punktą.
(275)
Portugalija užtikrino, kad didžiausia pagalbos suma ir didžiausias pagalbos intensyvumas, nustatyti šiuo sprendimu, nebus viršyti, net jei būtų patirta mažiau arba daugiau tinkamų finansuoti išlaidų.
(276)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę dėl kai kurių pagalbos vertinimo pagal RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytas taisykles klausimų. Šie klausimai yra:
-
ar su investicijų projektu susiję produktai, kaip tvirtina Portugalija, yra tik dyzelinas ir sunkusis metanolis, ar ir kiti su naftos perdirbimu susiję produktai, atsižvelgiant į galimą naftos perdirbimo produktų pakeičiamumą pasiūlos požiūriu ir į faktą, kad sunkusis metanolis gali būti laikomas tarpiniu produktu, kaip apibrėžta RPG 69 punkte;
-
ar atitinkama produktų rinka yra tiek dyzelino, tiek sunkiojo metanolio pardavimo iš perdirbimo įmonės rinka, kaip teigia Portugalija;
-
ar atitinkamų produktų atitinkama geografinė rinka turi būti nustatyta nacionaliniu, regioniniu (Pirėnų pusiasalio), ar EEE lygiu;
-
ar pagalbos gavėjo „Petrogal“ ir grupių „Galp Energia“ bei ENI, kurioms priklauso „Petrogal“, rinkos dalis neviršija 25 % bet kurios atitinkamos rinkos (RPG 68 punkto a papunktis);
-
ar investicijų projekto sukurti visų atitinkamų produktų gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % kiekvienos atitinkamos rinkos dydžio, skaičiuojant pagal atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, o jei taip, tai ar vidutinis atitinkamo produkto tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
(277)
278-311 konstatuojamosiose dalyse Komisija pakartotinai įvertino, ar viršijamos nustatytos ribos pagal RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus, siekdama nuspręsti, ar būtina atlikti investicijų projekto nuodugnų vertinimą. Pirmiausia patikrinti atitinkami produktai, kurie laikomi susijusiais su investicijų projektu. Po to nustatytos atitinkamos produktų rinkos. Tada ištirta, ar vertinimą reikėtų atlikti pardavimo iš perdirbimo įmonės, mažmeninės prekybos, ar nemažmeninės prekybos lygiu. 312-344 konstatuojamosiose dalyse nustatyta produktų rinka ir atitinkama geografinė rinka, po to atitinkama produktų rinka įvertinta atsižvelgiant į „Petrogal“ atitinkamą rinkos dalį. Galiausiai išanalizuota, ar produktų gamybos pajėgumo padidėjimas viršija 5 % atitinkamo produkto tikrojo vartojimo EEE tokioje rinkoje, kurioje atitinkamų produktų tikrojo vartojimo prieaugis ES mastu yra nepakankamas.
(278)
RPG 69 punkte nustatyta: „Atitinkamas produktas paprastai yra investicinio projekto produktas. Kai projektas yra susijęs su tarpiniu produktu ir didelė produkcijos dalis neparduodama rinkoje, atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas. (…)“ To paties punkto 64 išnašoje nustatyta: „Jei investiciniame projekte numatoma kelių skirtingų produktų gamyba, reikia atsižvelgti į kiekvieną produktą.“
(279)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad su investicijų projektu tiesiogiai susiję atitinkami produktai yra dyzelinas ir sunkusis metanolis. Kadangi akivaizdu, jog „Petrogal“ visą sunkiojo metanolio produkciją sunaudodavo metanolio dariniams gaminti, metanolio dariniai taip pat buvo laikomi susijusiu produktu. Komisija taip pat pritarė Portugalijos teiginiui, kad investicijų projektas nedaro poveikio kitiems naftos perdirbimo įmonėse lygiagrečiai gaminamiems produktams (benzinui, suskystintoms naftos dujoms, mazutui, reaktyviniams degalams ir bitumui).
(280)
Komisija atkreipė dėmesį į Portugalijos paaiškinimą, kad naftos perdirbimo įmonės veikia daugelio įvairių produktų gamybos principu: žaliava (žalia nafta) perdirbama į daugybę tarpinių (pavyzdžiui, sunkusis metanolis, vakuuminis gazolis) ir galutinių (pavyzdžiui, benzinas ir dyzelinas) produktų. Daugelis šių tarpinių produktų iškart sunaudojami kituose naftos perdirbimo proceso etapuose kaip žaliavos (angl. feedstocks), o kiti parduodami rinkoje arba naudojami kaip pirminių naftos chemijos produktų pramonės žaliava, pavyzdžiui, sunkusis metanolis - aromatiniams junginiams gaminti. Techninis gamybos procesas ypač priklauso nuo naudojamos žalios naftos rūšies (kai kurių rūšių žalią naftą tinka perdirbti tik tam tikruose įrenginiuose) ir nuo konkrečios įmonės techninės konfigūracijos. Siekiant iš naftos perdirbimo įmonės veiklos gauti kuo didesnį pelną, stengiamasi didinti visų joje gaminamų produktų pelningumą, vadinamąją naftos perdirbimo maržą, derinant įvairios produkcijos gamybą, atsižvelgiant į techninius apribojimus, susijusius su gamybos procesu (ir naudojama žalios naftos rūšimi), ir žaliavų bei produkcijos kainas. Tačiau tėra labai nedaug galimybių pertvarkyti veikiančią naftos perdirbimo įmonę be papildomų investicijų.
(281)
Per praėjusį dešimtmetį vyko struktūriniai naftos perdirbimo sektoriaus pokyčiai. Lengvesnių rūšių žalios naftos pasiūla vis mažėja ir ji vis dažniau keičiama sunkesnių rūšių žalia nafta. Tuo pačiu metu sparčiai išaugo dyzelino (kuris vis dažniau naudojamas reaktyviniams degalams vietoj benzino) paklausa rinkoje. Elektros energijai gaminti ir jūrų transportui naudojamo mazuto paklausa, priešingai, mažėja ir turėtų toliau mažėti (mazuto naudojimas šiose srityse keičiamas aplinkai tinkamesnėmis technologijomis). ES dyzelino importuoja daugiau, nei pati eksportuoja, o benzino daugiau eksportuoja (daugiausia į JAV rinką, kuri ateityje turėtų mažėti).
(282)
Kaip paaiškino Portugalija ir patvirtino konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2, viena investicijų projekto ekonominė paskata yra pritaikyti įmones sunkesnių rūšių žaliai naftai perdirbti, kita - pertvarkyti jas taip, kad būtų galima gaminti daugiau dyzelino ir mažiau mazuto.
(283)
Kaip aprašyta 2.2 skirsnyje, dyzelinas ir sunkusis metanolis yra su investicijų projektu tiesiogiai susiję produktai. Iš tiesų, įgyvendinus investicijų projektą, padidės dyzelino gamyba (vietoj mazuto), taip pat sunkiojo metanolio gamyba - pastarosios produkcijos padidėjimas, pasak Portugalijos, yra techniškai neišvengiamas šalutinis investicijos poveikis. Komisija atkreipė dėmesį į Portugalijos teiginį, kad investicijų projektas nedaro poveikio įmonėse lygiagrečiai gaminamiems produktams (benzinui, suskystintoms naftos dujoms, mazutui, reaktyviniams degalams ir bitumui).
(284)
Tačiau per oficialią tyrimo procedūrą Komisija įsitikino, kad investavus į Matozinjoso įmonės naująjį vakuuminio distiliavimo įrenginį ir naująjį lengvojo krekingo įrenginį, taip pat bus gaminamas vakuuminis gazolis. Dyzelino bus daugiau gaminama Sineso įmonėje, kurios naujajame hidrokrekingo įrenginyje kaip žaliava bus naudojamas Matozinjoso ir Sineso įmonėse pagamintas vakuuminis gazolis. Todėl vakuuminį gazolį taip pat reikia laikyti su investicija tiesiogiai susijusiu produktu, nes įgyvendinus investicijų projektą labai padidės jo gamyba Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėje.
(285)
Portugalija pranešė, kad vakuuminis gazolis bus naudojamas tik kaip žaliava Sineso įmonės hidrokrekingo įrenginyje. Todėl jį reikėtų laikyti padidintos dyzelino gamybos tarpiniu produktu ir jo nereikėtų vertinti atskirai. Portugalija taip pat teigė, kad būtino pastovaus ir patikimo žaliavos tiekimo į tokio dydžio hidrokrekingo įrenginį, koks veikia Sineso įmonėje, neįmanoma užtikrinti perkant reikiamus jos kiekius rinkoje. Taip yra todėl, kad atvira vakuuminio distiliavimo žaliavų rinka - neatidėliotinų sandėrių rinka - yra labai nedidelė ir labai permaininga. Todėl tiekiant vakuuminį gazolį iš Matozinjoso į Sineso įmonę neatmetama galimybė taip pat gauti šios žaliavos iš trečiųjų šalių.
(286)
Komisija sutinka, kad vakuuminis gazolis laikomas tarpiniu produktu ir kad didelė vakuuminio gazolio produkcijos dalis neparduodama rinkoje (neatsisakant galimybės gauti šios žaliavos ir iš trečiųjų šalių). Šiuo atveju, kaip nustatyta RPG 69 punkte, galima daryti išvadą, kad naujojo vakuuminio distiliavimo įrenginio ir naujojo lengvojo krekingo įrenginio Matozinjoso įmonėje atitinkamas produktas yra vartotojams skirtas produktas - dyzelinas.
(287)
Komisija taip pat pažymi, jog konkurentas Nr. 1 mano, kad hidrokrekingo likučius galima laikyti su investicijų projektu susijusiu produktu (žr. 92 konstatuojamąją dalį). Kadangi Portugalija paaiškino, kad naudojant izokrekingo technologiją šių likučių beveik nebus (žr. 183 konstatuojamąją dalį), Komisija hidrokrekingo likučių nelaiko susijusiu produktu.
(288)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar dyzelinas ir metanolis yra vieninteliai susiję produktai, turint omenyje tai, kad metanolį galima laikyti tarpiniu produktu pagal RPG 69 punkte pateiktą apibrėžtį ir kad metanolio dariniai gali būti susiję produktai, kuriems gali reikėti taikyti 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus.
(289)
Portugalija pateikė šiuos paaiškinimus:
-
metanolio sąvoka apima sunkųjį ir lengvąjį metanolį; sunkiojo ir lengvojo metanolio vieno kitu pakeisti neįmanoma nei juos gaminant, nei juos naudojant;
-
sunkusis metanolis yra produktas, naudojamas kaip žaliava naftos perdirbimo procesuose ir gaminant labai įvairius (ne tik aromatinių junginių) cheminius produktus;
-
įgyvendinus investicijų projektą, Sineso naftos perdirbimo įmonėje gaminama daugiau sunkiojo metanolio: jo gamyba padidinta [200-250] kilotonų per metus;
-
Sineso įmonėje pagaminto sunkiojo metanolio didžioji dalis pervežama į „Petrogal“ Matozinjoso įmonę, kurioje jis kartu su iš kitų šalių importuojamu metanoliu ir pačioje Matozinjoso įmonėje pagamintu sunkiuoju metanoliu (2007-2009 m. vidutiniškai [650-700] kilotonų) perdirbamas į reformingo žaliavą (62). Bendras sunkiojo metanolio kiekis, naudojamas reformingo žaliavai gauti Matozinjoso įmonėje, yra [1 000-1 050] tonų (vidutiniškai 2007-2009 m. duomenimis);
-
iš bendro Sineso įmonėje papildomai pagaminamo sunkiojo metanolio kiekio ([200-250] kilotonų) [100-150] kilotonų pervežama į Matozinjoso įmonę (likutis sunaudojamas kaip žaliava Sineso įmonės hidrokrekingo procese) vietoj [100-150] kilotonų importuoto sunkiojo metanolio; iki investicijos importuotas sunkiojo metanolio kiekis ([250-300] kilotonų) sumažintas [100-150] kilotonų, t. y. [50-60] %;
-
92 % 2009 m. importuoto sunkiojo metanolio kiekio buvo importuota ne iš EEE, o 8 % - iš EEE šalių (63);
-
Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės sunkiojo metanolio gamybos pajėgumas (2007-2009 m. vidutiniškai pagaminta [650-700] kilotonų) įgyvendinus investicijų projektą nesikeičia;
-
reformingo žaliava yra aromatinių junginių gamybos tarpinis produktas;
-
investicija nedaro poveikio reformingo žaliavos gamybos pajėgumui;
-
Matozinjoso įmonėje pagaminta reformingo žaliava tiekiama kaip žaliava į „Petrogal“ Matozinjoso įmonės aromatinių junginių gamybos įrenginį;
-
aromatinių junginių gamybos įrenginyje gaminami labai įvairūs pirminiai aromatiniai junginiai arba metanolio dariniai, visų pirma benzenas, toluenas, ortoksilenas, paraksilenas ir tirpikliai;
-
investicijų projektas nedaro poveikio aromatinių junginių gamybos įrenginio gamybos pajėgumui (2007-2009 m. vidutiniškai parduota [400-450] kilotonų), kurio didinti nenumatoma;
-
aromatinių junginių gamybos įrenginys yra savarankiškas padalinys; sunkiojo metanolio vidaus kaina yra ir po investicijos toliau bus sunkiojo metanolio importo kaina. Reformingo žaliavos, kaip į aromatinių junginių gamybos įrenginį tiekiamos žaliavos, pardavimo kaina yra ir po investicijos toliau bus apskaičiuojama kaip [10-20] % metanolio importo pariteto (CIF NEW) ir [80-90] % benzino eksporto pariteto (RBOB USA), pridedant vežimo iš Sineso į Portą išlaidas;
-
žaliavų (sunkiojo metanolio) sąnaudos sudarė apie [90-100] % bendrų aromatinių junginių gamybos sąnaudų. Papildomas Sineso įmonėje pagamintas sunkiojo metanolio kiekis sudaro apie 14 % viso į reformingo žaliavą perdirbamo sunkiojo metanolio;
-
pirminiai aromatiniai junginiai parduodami rinkoje naftos chemijos pramonei rinkos kainomis; „Petrogal“, kurios rinkos dalis nesiekia [0-5] %, kainas lemia EEE aromatinių junginių rinka. Bendra „Petrogal“ aromatinių junginių gamybos įrenginio apyvarta 2009 m. sudarė apie [ ] mln. EUR. Po investicijos [ ] % apyvartos (apie [ ] mln. EUR, skaičiuojant pagal 2009 m. apyvartą) sudarytų Sineso įmonėje papildomai gaminamas metanolis.
(290)
Komisija pažymi, jog konkurentas Nr. 1 mano, kad sunkusis metanolis yra tarpinis produktas ir kad atliekant vertinimą metanolio darinius reikėtų laikyti atitinkamais produktais.
(291)
Siekiant nustatyti, ar metanolio dariniams reikia taikyti RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytus kriterijus, būtina išaiškinti RPG 69 punkto formuluotę. 69 punkte nustatyta, kad atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas, kai investicija yra susijusi su tarpiniu produktu ir didelė tos produkcijos dalis neparduodama rinkoje. Ši formuluotė skirta apibūdinti situacijoms, kai pagalbos iškraipantis poveikis konkurentams nėra juntamas arba yra tik iš dalies juntamas tarpinio produkto rinkoje, tačiau patiriamas galutinio produkto rinkoje. Komisija, remdamasi Portugalijos suteikta informacija dėl atitinkamų produktų apibrėžties, mano, kad pagalba nedaro poveikio nei gamybos apimčiai, nei gamybos sąnaudoms, nei „Petrogal“ aromatinių junginių gamybos įrenginio kainų nustatymo elgsenai. Be to, Sineso įmonėje gaminamas papildomas sunkiojo metanolio kiekis turi maža reikšmės, palyginti su bendru sunkiojo metanolio kiekiu, iš kurio gaunama reformingo žaliava. Todėl, Komisijos manymu, pagalba investicijų projektui nedaro poveikio aromatinių junginių produktų rinkoms arba tas poveikis yra netiesioginis ir visai nereikšmingas (netiesiogiai mažinama metanolio importo kaina, žr. tolesnį skirsnį).
(292)
Todėl, Komisijos manymu, 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytų kriterijų aromatinių junginių produktų rinkoms taikyti nereikia.
(293)
Tačiau Komisija taip pat mano, kad pagalba gali daryti poveikį metanolio rinkai, nes investicijų projektas teikia galimybę pakeisti importuojamą metanolį vietoje gaminamu metanoliu, todėl tiekėjai gali būti priversti ieškoti kitų rinkų sunkiajam metanoliui parduoti. Todėl Komisija sunkiajam metanoliui kaip atitinkamam produktui taikė 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus.
(294)
RPG 69 punkte nustatyta, kad atitinkama produkto rinka apima atitinkamą produktą ir jo pakaitalus, kuriuos tokiais laiko arba vartotojas (dėl produktui būdingų požymių, kainų ir numatyto naudojimo būdo), arba gamintojas (dėl gamybos įrangos pritaikomumo).
(295)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo padaryti išvados dėl atitinkamos susijusio (-ių) produkto (-ų) rinkos, nes buvo sunku patikimai nustatyti visus atitinkamus produktus.
(296)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad vartotojams tinkamų dyzelino pakaitalų nėra. Tačiau suabejota dėl dyzelino pakeičiamumo pasiūlos požiūriu, nes dėl gamybos įrenginių pritaikomumo, pertvarkius perdirbimo įmones, galima gaminti kitų rūšių produktus (daugiausia benziną).
(297)
Portugalija, siekdama išsklaidyti šias abejones, teigė, kad Komisijos sprendime dėl susijungimo (64), kuriuo rėmėsi Komisija, buvo minimos kitokios aplinkybės, kai benzino ir dyzelino rinkų pasiūlos ir paklausos neatitikimas buvo kur kas mažiau svarbus negu yra šiuo metu ir todėl vis dar buvo galima įmonėje lengvai pereiti nuo vieno prie kito produkto gamybos. Tačiau, pasak Portugalijos, po 2000 m. labai padidėjus dyzelino paklausai, tokio pasirinkimo neliko ir dabar nebėra papildomo pajėgumo tenkinti paklausą.
(298)
Nors šis paaiškinimas visiškai nepaneigia tikimybės, kad dyzelino gamybos įrenginiai galėtų būti naudojami benzinui gaminti, atrodo nepagrįsta manyti, kad įmonė galėtų išleisti daugiau kaip 1 mlrd. EUR savo benzino gamybos pajėgumui didinti, kai Europoje šios prekės pagaminama daugiau negu reikia. Remiantis įvairiais tyrimais (65), Europos variklių degalų rinkoje benzino ir likutinio mazuto paklausa mažėja, o dyzelino paklausa didėja. Dėl taip besikeičiančios paklausos naftos perdirbimo įmonės gamina per didelius kiekius produktų, kurių paklausa ir vertė mažėja, ir nepakankamai produktų, kurių paklausa ir vertė didėja (66). Prognozuojama, kad benzino vartojimas Europoje 2010-2030 m. laikotarpiu turėtų labai sumažėti, nes vietoj benzinu varomų automobilių bus pradėta naudoti daugiau dyzelinu varomų automobilių, taip pat bus pradėti naudoti alternatyvūs energijos šaltiniai. Iš atliktų tyrimų taip pat galima spęsti, kad benzino paklausa mažės dėl energiją efektyviau naudojančių automobilių JAV (kuri yra pagrindinė Europoje pagaminamo benzino pertekliaus eksporto rinka) ir dėl elektra varomų automobilių, kurie, kaip tikimasi, bus svarbūs ateityje.
(299)
Todėl, Komisijos manymu, šiuo konkrečiu atveju, turint omenyje investicijos pobūdį ir atsižvelgiant į produktų rinkos vidutinės trukmės tendencijas, dyzeliną reikėtų laikyti atitinkamu produktu (taip pat ir pasiūlos požiūriu).
(300)
Remiantis atitinkamų produktų aptarimu, antroji atitinkama produktų rinka, kurią reikėtų aptarti, yra sunkiojo metanolio rinka. Sineso naftos perdirbimo įmonėje gaminamas sunkusis metanolis yra dyzelino gamybos, kuriai skirta investicija, šalutinis produktas. Sunkusis metanolis naudojamas ne tik aromatiniams junginiams, bet ir įvairiems cheminiams produktams gaminti. Naudojant jį įprastais būdais, jam nėra jokių pakaitalų. Todėl, Komisijos manymu, sunkiojo metanolio rinka taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus yra atitinkama produktų rinka.
(301)
Todėl, Komisijos manymu, atitinkamos produktų rinkos pagal 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus yra dyzelino ir sunkiojo metanolio produktų rinkos. Duomenys apie metanolio darinius taip pat pateikiami susipažinti.
(302)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo padaryti išvados, ar šios rinkos turėtų būti vertinamos pardavimo iš perdirbimo įmonės, ar nemažmeninės prekybos, ar mažmeninės prekybos lygiu.
(303)
Konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 manymu, atitinkama produktų rinka turėtų apimti mažmeninę ir mažmeninę prekybą dyzelinu (žr. 93 ir 116 konstatuojamąsias dalis). Portugalijos manymu, valstybės pagalbą reikėtų vertinti pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu. RPG nėra nuostatų dėl to, kokiu lygiu reikėtų taikyti 68 punkto a ir b papunkčiuose, ypač RPG 68 punkto a papunktyje, numatytus kriterijus.
(304)
Konkurencijos politikoje, priklausomai nuo nagrinėjamo klausimo ir taikomos žalos konkurencijai teorijos, konkurencinė padėtis rinkose vertinama įvairiais lygiais: gamybos, platinimo (nemažmeninės prekybos) ir mažmeninės prekybos. Pavyzdžiui, automobilių sektoriuje rinkos dalyviai mažmeninės prekybos lygiu yra vartotojai ir prekiautojai pavieniais automobiliais, nemažmeninės prekybos - prekiautojai automobiliais ir jų platintojai, o gamybos lygiu - platintojai ir gamintojai. Produktų, kuriems skirtas šis sprendimas, rinkos dalyviai yra, pavyzdžiui, automobilių savininkai ir degalinės (mažmeninėje rinkoje), degalinės ir platintojai (nemažmeninėje rinkoje), naftos perdirbimo įmonės ir platintojai (pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu).
(305)
Gamybos lygį šiame sprendime atitinka pardavimo iš perdirbimo įmonės lygis. Portugalija patvirtino, kad pardavimo iš perdirbimo įmonės rinka prilygsta visai dyzelino rinkai. Portugalijos teigimu, pardavimo iš perdirbimo įmonės samprata apima visokio pobūdžio pardavimą dideliais kiekiais (tiesiai iš įmonės) sudarant neatidėliotinus sandorius su naftos bendrovėmis (įskaitant „Galp Energia“ priklausančias bendroves), prekybininkais, perpardavėjais arba stambiais pramoniniais vartotojais, įskaitant dyzelino importą (67). Pardavimas iš perdirbimo įmonės Portugalijoje - tai visokio pobūdžio „Petrogal“ produktų pardavimas iš perdirbimo įmonių, išskyrus eksportą ir importą į Portugaliją. Todėl pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkos Portugalijoje tiekimo dalį sudaro „Petrogal“ ir ne Portugalijoje veikiančios naftos perdirbimo įmonės, eksportuojančios savo produktus į Portugaliją, o, pavyzdžiui, dyzelino rinkos paklausą sudaro įvairios benzino platintojų grandinės, kaip antai „Petrogal“, „Repsol“, CEPSA, ir BP, kurios perka arba kurioms „Petrogal“ tiekia produktus arba kurios importuoja dyzeliną iš užsienio.
(306)
Investicinės pagalbos kontrolės pagrindinis tikslas nėra apsaugoti vartotojus (ar prekybininkus) nuo nepageidaujamų antikonkurencinio elgesio pasekmių, kaip antai vartotojų nuomos įmokų mažinimo monopolinėmis kartelių kainomis arba rinkos dalyvių piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi rinkoje. Iš tiesų, gaunant investicinę pagalbą, galima didinti produkcijos kiekį rinkoje, todėl mažėja kainos, o tai prima facie yra (bent trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu) naudinga vartotojams.
(307)
Tačiau investicinės pagalbos kontrolės tikslas yra apsaugoti kitus gamintojus ir kitų valstybių narių ekonomiką nuo pernelyg iškreipiančio (t. y. iškreipiančio labiau negu yra laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje) pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai. Ši gamintojų konkurencija vyksta gamybos lygiu, o šiuo atveju naftos perdirbimo įmonių konkurencija vyksta pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu.
(308)
Nors įprastos regioninės pagalbos žemėlapiuose nustatytomis viršutinėmis regioninės pagalbos ribomis ir pagalbos dideliems investicijų projektams intensyvumo mažinimu pagal RPG 60 punktą siekiama nustatyti standartinį (o dideliems projektams - proporcingą jų dydžiui) apsaugos nuo tokio konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai lygį, 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų kriterijų paskirtis - nustatyti situacijas, kai poveikis gamintojų tarpusavio konkurencijai gali būti itin didelis, ir tokiais atvejais atlikti išsamų vertinimą. Pagal 68 punkto b papunktyje nustatytą kriterijų vertinama, kokiu mastu, gaunant investicinę pagalbą, iš esmės padidėja pagalbos gavėjo pajėgumas, todėl jis gali rinkoje, kuri yra apimta visiško ar santykinio nuosmukio, parduoti savo produktus palankesnėmis sąlygomis negu pagalbos negaunantys jo konkurentai. Pagal 68 punkto a papunktyje nustatytą kriterijų vertinama, kokiu mastu teikiama investicinė pagalba padės išlaikyti, sustiprins arba sukurs tvirtą pagalbos gavėjo padėtį rinkoje, kuria dominuojantis rinkos dalyvis galėtų piktnaudžiauti, pavyzdžiui, uždarydamas rinką. Abiejose situacijose konkurentai gali netekti savo rinkos dalies gamybos lygiu, gali sumažėti jų pelningumas arba jie gali būti išstumti iš rinkos, o galimiems konkurentams gali būti užkirstas kelias patekti į rinką.
(309)
Todėl, Komisijos manymu, kriterijai turi būti taikomi gamybos lygiu. Iš tiesų padėtis rinkoje gamybos lygiu turi lemiamos reikšmės, nes priimant sprendimus dėl valstybės pagalbos gamybai vertinamas pagalbos poveikis gamintojų konkurencijos iškraipymui ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, galima daryti prielaidą, kad kai pagalbos gavėjas užima didelę tiekėjų (pardavimo iš perdirbimo įmonės) rinkos dalį, savaime yra pakankamai didelė tikimybė, kad bus iškraipyta konkurencija, nepriklausomai nuo vartotojų rinkos dalies dydžio. Todėl į dyzelino pardavimą mažmeniniu ir nemažmeniniu lygiu, net jei tam tiktų atitinkamų produktų rinkų apibrėžtys ankstesniuose Komisijos sprendimuose dėl susijungimų (68), nereikia atsižvelgti taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytus kriterijus.
(310)
Pagal 68 punkto a ir b papunkčius taikomi kriterijai yra paprasti atrankos kriterijai, kuriais siekiama mechaniškai nustatyti situacijas, kai kyla pavojus konkurencijai ir prekybai. Tačiau šiai rizikai išsamiai vertinti skirta tolesnio nuodugnaus vertinimo procedūra. Nors atliekant šį nuodugnų vertinimą paprastai atsižvelgiama į padėtį rinkoje gamybos lygiu, gali reikėti, pavyzdžiui, rinkos uždarymo atveju, ištirti pagalbos poveikį vartotojų rinkoms.
(311)
Todėl, atsižvelgiant į Komisijos priimtus sprendimus dėl valstybės pagalbos kituose ekonomikos sektoriuose, ypač automobilių sektoriuje (69), ir į tai, kad investicijų projektas yra susijęs tik su „Petrogal“ naftos perdirbimo veiklos išlaidomis, siekiant priimti šį sprendimą, taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytus kriterijus pardavimo iš perdirbimo įmonės lygis yra vienintelis svarbus lygis.
(312)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar atitinkama geografine dyzelino rinka reikėtų laikyti EEE, ar regioninę (Pirėnų pusiasalio), ar šalies rinką.
(313)
Portugalijos manymu, atitinkama dyzelino rinka turėtų būti didesnė už šalies rinką; pasak jos, ja būtų geriausia laikyti Vakarų Europos ar EEE rinką. Konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2 neskiria rinkos lygio, kurį reikėtų vertinti. Jų teigimu, atitinkama geografinė rinka turėtų būti Portugalijos rinka arba daugių daugiausia Pirėnų rinka.
(314)
Komisija 1997 m. priėmė savo Pranešimą dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (toliau - pranešimas) (70). Pranešime nustatyta, kad atitinkama geografinė rinka apima teritoriją, kurioje suinteresuotos įmonės dalyvauja prekių ar paslaugų pasiūloje ir paklausoje, kurioje konkurencijos sąlygos yra pakankamai vienodos ir kuri nuo gretimų teritorijų skiriasi tuo, kad jose yra pastebimai skirtingos konkurencijos sąlygos.
(315)
Šis pranešimas buvo parengtas kaip antimonopolinės ir susijungimų kontrolės politikos vertinimo priemonė. Jis taikomas tyrimo įgaliojimams pagal šią politiką, o valstybės pagalbai tiesiogiai netaikomas. Pranešime aiškiai pripažinta: „Valstybės pagalbos atvejais atliekant vertinimus dėmesys ypač kreipiamas į pagalbos gavėją ir į atitinkamą pramonės šaką arba sektorių, o ne į konkurencijos ribojimus, su kuriais susiduria pagalbos gavėjas.“ Vis dėlto pranešime rašoma, kad jame apibūdinamos vertinimo dalys „galėtų pasitarnauti pagrindu valstybės pagalbos vertinimui.“
(316)
Komisija iki šiol dar nepaskelbė pranešimo dėl atitinkamos produktų ir geografinės rinkos apibrėžimo principų ir metodo valstybės pagalbos atvejais. Pačiose RPG nenurodyta, kaip reikėtų apibrėžti atitinkamą geografinę rinką. Tačiau iš RPG 70 punkto teksto galima numanyti, kad pirmenybė teiktina vertinimui ES lygmeniu: „Taikant a (…) papunkčius, pardavimai (…) bus nustatomi (…), paprastai EEE, arba, jei tokios informacijos nėra arba ji nėra svarbi, remiantis bet kuria kita bendrai priimta rinkos segmentacija, apie kurią statistiniai duomenys lengvai prieinami.“
(317)
Tinkamą geografinės rinkos apibrėžtį reikėtų vertinti remiantis taikoma žalos konkurencijai teorija. Tačiau galima pagrįstai manyti, kad RPG 68 punkto a papunktyje nustatytas kriterijus dėl 25 % viršijančių rinkos dalių yra skirtas EEE konkurentams apsaugoti nuo išstūmimo iš rinkos, kurioje jie veikia, arba neleisti, kad jiems būtų užkirstas kelias patekti į rinką (jie būtų išstumti) pagalbos gavėjo, turinčio įtaką rinkoje, antikonkurenciniu elgesiu.
(318)
Pagal šį sprendimą nėra svarbu tiksliai nustatyti rinkos geografinių ribų gamybos lygiu, nes „Petrogal“ rinkos dalis viršija 25 % ribą tik šalies rinkoje. Pakanka patikrinti, ar šalies rinka yra atitinkama geografinė rinka. Buvo apsvarstyti konkurentų argumentai, dėl kurių Portugalija pateikė savo pastabas, ypač dėl importo kliūčių ir riboto saugyklų pajėgumo. Padaryta išvada, kad geografinės rinkos apibrėžtį, nukrypstančią nuo pradinio požiūrio, pagal kurį rinkos, taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus, laikomos EEE rinka, o šalies rinka laikoma atitinkama geografine rinka, galima pateisinti tik tuo atveju, jeigu yra aiškių požymių, kad rinka yra didele dalimi uždara. Todėl būtina įvertinti, ar yra prekybos kliūčių, dėl kurių su „Petrogal“ nemažmeninėje rinkoje konkuruojančioms įmonėms būtų kliudoma importuoti dyzeliną iš užsienio naftos perdirbimo įmonių, jeigu Portugalijos produktų pardavimo iš naftos perdirbimo įmonės rinkoje nustatomos kainos viršija didesnėje rinkoje stebimas kainas.
(319)
Šiuo klausimu buvo pažymėta:
-
Portugalijos rinkoje parduodamo dyzelino techninės savybės yra tokios pačios kaip kaimyninių šalių rinkose parduodamo dyzelino;
-
EEE vidaus prekyboje nėra importo muitų;
-
importas į Portugaliją nevaržomas jokių įstatymuose nustatytų ar administracinių apribojimų;
-
Portugalijos pateikti statistiniai duomenys (žr. 195 konstatuojamąją dalį) rodo, kad yra prekybos srautai: tiek importo į Portugaliją, tiek eksporto iš Portugalijos į kaimynines šalis. Eksportas sumažėjo dėl Portugalijoje didėjančios dyzelino paklausos;
-
importuojama tiek jūrų, tiek kelių transportu; pastaraisiais metais importuoti kiekiai labai priklausė nuo išorės įvykių ir per paskutinius metus labai padidėjo. Importo didėjimas rodo, kad kiti ekonominės veiklos vykdytojai turi kitokių tiekimo galimybių ir gali pakeisti tiesiogiai iš „Petrogal“ naftos perdirbimo įmonių tiekiamus produktus importuojamais produktais. Iš Portugalijos pateiktos informacijos (žr. 195 konstatuojamąją dalį) galima spręsti, kad tai buvo itin akivaizdu 2009 m., kai dėl avarijos Sineso įmonėje buvo keliom savaitėms sustabdyta gamyba;
-
Portugalija atmeta tvirtinimus, kad „Petrogal“ kontroliuoja daugiau kaip 90 % esamų saugyklų, ir paaiškina, kad trečiųjų šalių saugyklų talpa leidžia jose pristatyti 2,9 megatonų per metus, taigi jos sudaro daugiau kaip 50 % šalies rinkos. Nė vienas konkurentas (trečioji šalis) nepanoro pirkti papildomų saugyklų, kai jas buvo siūloma parduoti;
-
Komisija paprašė konkurentų pateikti konkrečių pavyzdžių, patvirtinančių tokių prekybos kliūčių buvimą, arba apibūdinti situacijas, kuriose jiems buvo sunku importuoti dyzeliną, tačiau jie tokios informacijos nepateikė.
(320)
Kadangi nėra konkrečių pavyzdžių, taip pat remiantis Portugalijos pateikta informacija dėl saugyklų pajėgumų ir importo, daroma išvada, jog nėra įrodymų, kad iš tiesų ribojami saugyklų pajėgumai ir daromos kitos kliūtys importuoti dyzeliną.
(321)
Atrodo, kad dyzelino, kurį trečiosios šalys perka iš „Petrogal“ perdirbimo įmonių, kainos atitinka į Portugaliją importuojamo dyzelino kainą. Kaip teigė Portugalija, pranešdama apie pagalbą, ir kaip pažymima sprendimo pradėti procedūrą 3.4.3 dalyje, pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu taikomos kainos nustatomos pagal tarptautines produktų kainas, o naftos perdirbimo produktų kainos Portugalijoje pagal „Platts“ (Roterdamo) Šiaurės Vakarų Europos regiono kainas, pridėjus sąnaudas (transporto, krovinių vežimo, draudimo, nuostolių ir kt.). Tai rodo, kad rinka yra platesnė nei šalies (Portugalijos) rinka. Konkurentai (trečiosios šalys) nepateikė argumentų dėl „Petrogal“ pardavimo iš perdirbimo įmonių kainų - jos pateikė pastabų tik dėl „Petrogal“ įtakos ir padėties rinkoje. Konkurentas N. 1 pažymėjo, kad bendro dyzelino importo ir eksporto santykis yra per mažas, kad būtų galima pateisinti regioninės rinkos buvimą, tačiau nenurodė jokio dyzelino trūkumo nei padėties, kurioje dėl saugyklų kontrolės konkurentai patirtų sunkumų.
(322)
Konkurentas Nr. 2 pažymėjo (žr. 109 konstatuojamąją dalį), kad įgyvendinus investicijų projektą „Petrogal“ daugiau eksportuotų į kitas rinkas negu importuotų ir tai sustiprintų jos padėtį Pirėnų pusiasalio rinkoje.
(323)
Todėl negalima daryti išvados, kad atitinkama geografinė dyzelino rinka yra šalies rinka, nes neatrodo, kad būtų kliūčių importuoti dyzeliną į Portugaliją ar eksportuoti jį į kaimynines šalis. Todėl atitinkama geografinė rinka yra mažų mažiausiai regioninė (Pirėnų pusiasalio) rinka.
(324)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar atitinkama geografine sunkiojo metanolio rinka reikėtų laikyti EEE, ar regioninę (Pirėnų pusiasalio), ar šalies rinką.
(325)
Portugalijos manymu, atitinkama geografinė sunkiojo metanolio ir metanolio darinių rinka yra jei ne pasaulinė, tai mažų mažiausiai EEE rinka. Konkurentai tokiam atitinkamos geografinės rinkos apibrėžimui neprieštaravo.
(326)
Suinteresuotosios šalys neprieštaravo Portugalijos pastaboms; kadangi sunkusis metanolis yra dideliais atstumais lengvai vežama prekė, kurios vežimo išlaidos yra nedidelės, atitinkama geografinė rinka yra mažų mažiausiai EEE rinka (71).
(327)
RPG 68 punkto a papunktyje nustatyta, kad Komisija atlieka nuodugnų vertinimą, jeigu „pagalbos gavėjo pardavimai sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo (-ų) produkto (-ų) atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose) prieš įgyvendinant investicijas arba įgyvendinus investicijas sudarys daugiau kaip 25 %.“
(328)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo patvirtinti, ar RPG 68 punkto a papunktyje nustatyta riba buvo viršyta, nes kilo abejonių dėl tinkamos atitinkamo produkto ir geografinės rinkos apibrėžties ir atitinkamo vertinimo lygio (pardavimo iš perdirbimo įmonės, mažmeninės prekybos ar nemažmeninės prekybos). Be to, nebuvo turima visos grupės duomenų (įskaitant ENI rinkos dalis). Taip pat nebuvo duomenų apie metanolio darinius.
(329)
Portugalijos pateikti duomenys rodo, kad „Petrogal“ dyzelino pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkos dalis būtų mažesnė kaip 25 % regioninėje (Pirėnų pusiasalio) rinkoje, kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą ir kaip Portugalija patvirtino per oficialią tyrimo procedūrą. Ši informacija yra susijusi tik su „Petrogal“ gamybos pajėgumu, kadangi Portugalija nurodė, jog ENI Pirėnų pusiasalio rinkoje pardavimo iš perdirbimo įmonės lygmeniu nedalyvauja. Taip pat Vakarų Europoje ir EEE „Petrogal“ dyzelino pardavimo iš perdirbimo įmonės visos grupės rinkos dalis (įskaitant ENI rinkos dalis) rinkos dalis nesiekia 25 %, kaip aiškiai matyti iš Portugalijos pateiktų duomenų (žr. tolesnes 6 ir 7 lenteles).
6 lentelė
(megatonomis per metus) Bendros „Petrogal“ ir ENI rinkos dalys Vakarų Europos rinkoje
Atitinkamas produktas
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
Vakarų Europos rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
Vakarų Europos rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
Dyzelinas
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
7 lentelė
(megatonomis per metus) Bendros „Petrogal“ ir ENI rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkamas produktas
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
Dyzelinas
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Remiantis 6 ir 7 lentelėse pateiktais duomenimis, daroma išvada, kad „Petrogal“ tenka mažiau kaip 25 % atitinkamo produkto pardavimo atitinkamoje rinkoje regioniniu (Pirėnų pusiasalio) lygiu, taip pat Vakarų Europos ir EEE lygiu, įskaitant visos ENI grupės pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkos dalis. Todėl dyzelino atveju RPG 68 punkto a papunktyje nustatyta riba neviršijama.
(331)
Kadangi bendra ENI ir „Petrogal“ rinkos dalis neviršija 25 %, nebūtina nustatyti, ar „Petrogal“ rinkos dalis yra ENI kontroliuojama tokiu mastu, kad reikėtų atsižvelgti į bendrą „Petrogal“ ir ENI rinkos dalį.
(332)
Remiantis Portugalijos pateikta informacija, daugumoje įmonių, kuriose gaminamas sunkusis metanolis, jis perdirbamas savo reikmėms. Siekiant taikyti 68 punkto a papunktyje nustatytą kriterijų Portugalijos pateikti duomenys apie rinkos dalis yra susiję su pardavimu EEE, t. y. prekybininkų rinka.
(333)
Siekiant nustatyti, ar investicijų projektas yra suderinamas su RPG 68 punkto a papunkčiu, reikia ištirti „Petrogal“ rinkos dalį prieš ir po investicijų projekto ir patikrinti, ar ji viršija 25 %.
8 lentelė
(kilotonomis) „Petrogal“ rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkami produktai
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ rinkos dalys
„Petrogal“ pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ rinkos dalys
Sunkusis metanolis
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Metanolio dariniai:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
benzenas
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilenas
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
paraksilenas
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
toluenas
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
tirpikliai
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
9 lentelė
(kilotonomis) ENI rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkami produktai
2007 m.
2012 m.
ENI pardavimas
EEE rinka
ENI rinkos dalys
ENI pardavimas
EEE rinka
ENI rinkos dalys
Sunkusis metanolis
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Metanolio dariniai:
nėra duomenų
16 045
nėra duomenų
15 640
-
benzenas
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilenas
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksilenas
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
toluenas
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
tirpikliai
nėra duomenų
599
nėra duomenų
599
10 lentelė
(kilotonomis) Bendros „Petrogal“ ir ENI rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkami produktai
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
Sunkusis metanolis
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Metanolio dariniai:
nėra duomenų
16 045
nėra duomenų
15 640
-
benzenas
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
ortoksilenas
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksilenas
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
toluenas
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
tirpikliai
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Remiantis 8-10 lentelėse pateiktais duomenimis, daroma išvada, kad „Petrogal“ atitinkamo produkto atskiros ir kartu su „ENI“ rinkos dalys nesiekia 25 % atitinkamoje sunkiojo metanolio produktų rinkoje EEE lygmeniu. „Petrogal“ rinkos dalis darinių rinkose taip pat neviršija 25 %.
(335)
Be to, bendra sunkiojo metanolio gamyba „Petrogal“ įmonėse savo reikmėms, kurios nerodo 8 lentelėje pateikti duomenys apie rinkos dalis, sudaro mažiau kaip [ 5] % EEE mažmeninės rinkos dydžio. Papildoma gamyba Sineso naftos perdirbimo įmonėje sudaro apie [ 5] %.
(336)
Remiantis šiais svarstymais, daroma išvada, kad sunkiojo metanolio atveju neviršijama pagal 68 punkto a papunkčio kriterijų nustatyta riba.
(337)
RPG 68 punkto b papunktyje nustatyta, kad Komisija atlieka nuodugnų vertinimą, jeigu projekto sukurti gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, nebent vidutinis jo tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus yra didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
(338)
RPG 70 punkte nustatyta, kad taikant 68 punkto a ir b papunkčius, pardavimai ir tikrasis vartojimas bus nustatomi pagal atitinkamą Prodcom klasifikacijos lygį, paprastai EEE, arba, jei tokios informacijos nėra arba ji nėra svarbi, remiantis bet kuria kita bendrai priimta rinkos segmentacija, apie kurią statistiniai duomenys lengvai prieinami.
(339)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar visų atitinkamų produktų gamybos pajėgumai, sukurti pagal investicijų projektą, sudaro daugiau kaip 5 % kiekvienos rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant tikrojo vartojimo duomenis, ir jei taip, tai ar vidutinis to produkto tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus (iki darbų pradžios) buvo mažesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
(340)
Tikrojo dyzelino vartojimo EEE bendras metinio augimo koeficientas (angl. CAGR) 2001-2006 m. buvo apie 2,12 % pagal kiekius arba 15,38 % pagal vertę. Atitinkamas EEE BVP CAGR 2001-2006 m. siekė 2,06 % tikrąja verte (lyginant pagal kiekius) ir 4,12 % nominaliąja verte (lyginant pagal vertę).
(341)
Daroma išvada, kad dyzelino rinkos negalima laikyti nepakankamai gerai veikiančia atsižvelgiant į CAGR (tiek pagal kiekius, tiek pagal vertę) ir lyginant atitinkamai su BVP augimu nominaliąja ir tikrąja verte. Todėl nebūtina tikrinti, ar gamybos pajėgumo padidėjimas pagal investicijų projektą sudaro daugiau kaip 5 % atitinkamos rinkos dydžio.
(342)
Siekdama ištirti, ar investicijų projektas atitinka RPG 68 punkto b papunktį, Komisija turi patikrinti, ar pagal investicijų projektą sukurti pajėgumai sudaro mažiau kaip 5 % rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, nebent vidutinis jo tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus yra didesnis nei vidutinis EEE BVP metinis prieaugis.
(343)
Portugalija pateikė šiuos 11-13 lentelėse išdėstytus duomenis. EEE rinkos skiltyje pateikti duomenys sutampa su rinkos dalių lentelėse pateiktais EEE rinkos (pardavimo) duomenimis. Kadangi mažmeninė rinka (pardavimo apimtis) yra mažesnė už tikrojo vartojimo apimtį, įskaitant gamybą savo reikmėms, gamybos pajėgumo padidėjimo duomenys yra didesni nei galimas padidėjimas. Todėl galima sakyti, kad čia pateiktas blogiausias scenarijus.
11 lentelė
(kilotonomis) Gamybos pajėgumo padidėjimo Sineso įmonėje santykis su atitinkamomis produktų rinkomis EEE
Atitinkami produktai
2007 m. gamybos pajėgumas
2012 m. gamybos pajėgumas
Gamybos pajėgumo padidėjimas
2007 m. EEE rinka
Pajėgumo padidėjimo dalis EEE rinkoje
Tikrojo vartojimo CAGR
Sunkusis metanolis
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Metanolio dariniai:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzenas
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
tirpikliai
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
12 lentelė
(kilotonomis) Gamybos pajėgumo padidėjimo Matozinjoso įmonėje santykis su atitinkamomis produktų rinkomis EEE
Atitinkami produktai
2007 m. gamybos pajėgumas
2012 m. gamybos pajėgumas
Gamybos pajėgumo padidėjimas
2007 m. EEE rinka
Pajėgumo padidėjimo dalis EEE rinkoje
Tikrojo vartojimo CAGR
Sunkusis metanolis
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Metanolio dariniai:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzenas
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
tirpikliai
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
13 lentelė
(kilotonomis) Bendro gamybos pajėgumo padidėjimo (Sineso ir Matozinjoso įmonėse) santykis su atitinkamomis produktų rinkomis EEE
Atitinkami produktai
2007 m. gamybos pajėgumas
2012 m. gamybos pajėgumas
Gamybos pajėgumo padidėjimas
2007 m. EEE rinka
Pajėgumo padidėjimo dalis EEE rinkoje
Tikrojo vartojimo CAGR
Sunkusis metanolis
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Metanolio dariniai:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzenas
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
tirpikliai
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Visais atvejais 11-13 lentelėse išvardytų produktų gamybos pajėgumo padidėjimas nesudaro 5 % atitinkamų produktų rinkų EEE lygmeniu. Todėl manoma, kad investicijų projektas neviršija RPG 68 punkto b papunkčio pirmojoje pastraipoje nustatytos ribos.
7. IŠVADA
(345)
Remiantis 278-344 konstatuojamosiose dalyse pateiktais duomenimis, investicijų projektas neviršija RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose atitinkamiems produktams nustatytų ribų. Todėl pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą nuodugnaus pagalbos vertinimo atlikti nebūtina.
(346)
Daroma išvada, kad siūloma regioninė investicinė pagalba „Petrogal“ atitinka visas RPG nustatytas sąlygas, taigi ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Todėl nebūtina įvertinti, ar pagalbą galima laikyti tinkama pagal kitas Sutartyje numatytas išimtis.
(347)
Portugalija išimties tvarka sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba ir tik šia kalba būtų autentiškas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Valstybės pagalba, kurią Portugalija ketina suteikti „Petrogal“, kurios suma yra 160 484 007 EUR nominaliąja verte (121 091 314 EUR diskontuotomis kainomis) ir kuri atitinka 12,43 % didžiausią pagalbos intensyvumą diskontuotomis kainomis, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą.
2. Todėl leidžiama teikti valstybės pagalbą, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje. Jeigu būtų nukrypta nuo planuojamų tinkamų finansuoti išlaidų ir valstybės pagalbos teikimo tvarkaraščio, apie kurį pranešta, Portugalija neturi viršyti didžiausios pagalbos sumos - 121 091 314 EUR diskontuotomis kainomis, nei didžiausio pagalbos intensyvumo - 12,43 % diskontuotomis kainomis.
2 straipsnis
1. Kas penkeri metai nuo šio sprendimo priėmimo dienos Portugalija teikia Komisijai tarpines ataskaitas. Šiose tarpinėse ataskaitose pateikiama naujausia informacija apie suteiktas valstybės pagalbos sumas, pagalbos teikimo sutarčių vykdymą ir bet kokius kitus Sineso ar Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėse pradėtus investicijų projektus.
2. Taip pat Portugalija per šešis mėnesius nuo paskutiniosios valstybės pagalbos dalies suteikimo pagal pagalbos teikimo tvarkaraštį, apie kurį pranešta, pateikia išsamią galutinę ataskaitą, kurioje suteikia informaciją apie išmokėtas valstybės pagalbos sumas, pagalbos sutarčių vykdymą ir bet kokius kitus Sineso ar Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėse pradėtus investicijų projektus.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 3 d.