РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 март 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Сред изброените в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 видове торове са някои, които могат да бъдат продавани единствено под формата на фин прах, както и други, които могат да бъдат продавани и под формата на суспензии. Торовете под формата на суспензии крият по-малко риск за здравето на земеделските производители, когато се използват в условия, в които използването на фини прахове би довело до вдишване на прахови частици. С цел да се намали експозицията на земеделските производители на прахови частици следва да се разшири обхватът на възможността за използване на суспензии, така че тя да се отнася и до видовете торове, съдържащи манган като хранителен микроелемент, както и да се разшири гамата на съставките, разрешени за използване в съществуващите суспензии на торове, съдържащи бор и мед.
(3)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда използването на комплексообразуващи агенти като съставки в торове, съдържащи хранителни микроелементи. Такива торове обаче не са обозначени като „ЕО тор“, тъй като в приложение I към посочения регламент все още не е установен списък на разрешените за използване комплексообразуващи агенти, както и защото не съществуват обозначения на вида за тор, съдържащ комплексообразуващи агенти. Като се има предвид, че подходящи такива агенти (соли на лигносулфонова киселина, наричана по-долу „LS“) вече са на разположение, следва те да бъдат включени в списък с разрешени комплексообразуващи агенти и да бъдат създадени съответните обозначения на вида. Съществуващите обозначения на вида за разтвори на тор следва също да бъдат адаптирани, за да се позволи използването на комплексообразуващи агенти. С цел обаче да се улесни официалният контрол, следва всеки разтвор да не съдържа повече от един комплексообразуващ агент.
(4)
С новите правила относно разтворите и суспензиите от хранителни микроелементи се изисква тези видове торове да се преетикетират. За определен период обаче торове, етикетирани в съответствие със старите правила, ще останат като складови наличности. Поради това на производителите следва да бъде предоставено достатъчно време, за да подготвят новите етикети и да продадат всички съществуващи складови наличности.
(5)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда набор от правила относно етикетирането на смесите от торове, съдържащи хранителни микроелементи, но в приложение I към него не се предвиждат съответни видове обозначения. С Регламент (ЕС) № 137/2011 в раздел Д.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 бе въведена таблица Д.2.4, съдържаща съответните обозначения на вида, като също така бяха въведени по-ясни правила относно смесите от хранителни микроелементи. В таблица Д.2.4 се изисква определена информация при етикетирането, която в някои случаи не би била в съответствие с информацията, изисквана съгласно член 6, параграф 6 и член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003. Поради това таблица Д.2.4 следва да бъде съответно изменена. Следва да бъде предоставен преходен период, за да се даде възможност на икономическите оператори да се адаптират към новите правила и да продадат складовите си наличности от смеси от торове, съдържащи хранителни микроелементи.
(6)
N,N'-ди(2-хидроксибензил)етилендиамин-N,N'-диоцетната киселина (наричана по-долу „HBED“) представлява органичен хелатиращ агент за хранителни микроелементи. По-специално хелатираното с HBED желязо се използва за коригиране на недостига на желязо и за борба с хлорозата при редица видове плодни дръвчета. Премахването на хлорозата и нейните симптоми осигурява развитие на листната маса, добър растеж и развитие на плодовете. Използването на хелатираната с HBED форма на желязо е било разрешено в Полша, без това да доведе до вреди за околната среда. Поради това следва HBED да се добави към списъка с разрешени органични хелатиращи агенти за хранителни микроелементи в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Целесъобразно е обаче да се предвиди преходен период, така че използването на HBED да бъде разрешено след публикуването на съответния EN стандарт.
(7)
Дициандиамид/1,2,4 триазол (наричан по-долу „DCD/TZ“) и 1,2,4 триазол/3-метилпиразол (наричан по-долу „TZ/MP“) са инхибитори на нитрификация, използвани в комбинация с торове, съдържащи хранителния елемент азот под формата на карбамид и/или амониеви соли. Тези инхибитори удължават периода, в който азотът може да се усвоява от земеделските култури, ограничават просмукването на нитрати и намаляват емисиите на азотен оксид в атмосферата.
(8)
Триамид на N-(2-нитрофенил)фосфорната киселина (наричан по-долу „2-NPT“) е инхибитор на уреаза, предназначен за торове, съдържащи карбамид, с цел увеличаване на наличния за растенията азот при същевременно намаляване на емисиите на амоняк в атмосферата.
(9)
От много години DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT се използват в Германия, а DCD/TZ и TZ/MP- в Чешката република, при което са доказали ефективността си и безопасността си за околната среда. Поради това следва DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT да бъдат добавени в списъка на разрешените за използване инхибитори на нитрификация и уреаза в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003, за да могат те да бъдат по-широкодостъпни за земеделските производители на територията на целия Съюз.
(10)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изисква контролът на „ЕО торовете“ да се извършва в съответствие с методите за вземане на проби и анализ, описани в приложение IV към него. Някои от тези методи обаче не са признати на международно равнище и следва да бъдат заменени с наскоро разработените от Европейския комитет по стандартизация ЕN стандарти.
(11)
Обикновено EN стандартите се валидират чрез междулабораторно сравнение, при което се цели количествена проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на методите за анализ. Поради това следва да се направи разграничаване между EN стандартите и неутвърдените методи, за да се откроят EN стандартите с доказана статистическа надеждност.
(12)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещо преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на методите за анализ в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1, буква a), буква б), подточка i), буква в), подточки i) и ii), буква г), подточка i), буква д), подточка i), буква е), подточка i) и точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 4 април 2013 г.
Приложение I, точка 3, вписване 11 се прилага, считано от 4 юли 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 14 март 2012 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 223/2012
2012 m. kovo 14 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų, kad jo I ir IV priedai būtų pritaikyti prie technikos pažangos
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (1), ypač į jo 31 straipsnio 1 ir 3 dalis,
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 3 straipsnyje nustatyta, kad trąšos, priklausančios I priede išvardytų trąšų tipui ir atitinkančios tame reglamente nustatytas sąlygas, gali būti vadinamos „EB trąšomis“;
(2)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede pateiktame trąšų tipų sąraše yra tam tikrų tipų trąšos, kurias galima parduoti tik smulkių miltelių pavidalo, ir kitų tipų trąšos, kurias galima parduoti ir suspensijos pavidalo. Suspensijos pavidalo trąšos kelia mažesnį pavojų ūkininkų sveikatai, kai jos naudojamos sąlygomis, kuriomis smulkių miltelių pavidalo trąšų dulkės gali būti įkvepiamos. Kad būtų sumažintas dulkių pavojus ūkininkams, reikėtų papildomai numatyti galimybę naudoti suspensijų pavidalo mangano mikroelementų tipo trąšas ir išplėsti sudedamųjų dalių, kurias leidžiama naudoti esamose boro ir vario trąšų suspensijose, spektrą;
(3)
Reglamente (EB) Nr. 2003/2003 numatyta, kad kompleksodarius galima naudoti kaip mikroelementų trąšų sudedamąsias dalis. Tačiau tokios trąšos nebuvo pavadintos EB trąšomis, nes minėto reglamento I priede dar nėra sudaryta leidžiamų naudoti kompleksodarių sąrašo ir nėra nustatyta trąšų, kuriose yra kompleksodarių, tipų pavadinimų. Kadangi šiuo metu jau yra tinkamų kompleksodarių (lignosulfonrūgšties druskos, toliau - LS), juos reikėtų įrašyti į leidžiamų naudoti kompleksodarių sąrašą ir paskirti jiems atitinkamą tipo pavadinimą. Kad būtų galima naudoti kompleksodarius, taip pat reikėtų suderinti esamus trąšų tirpalų tipų pavadinimus, tačiau, kad būtų lengviau vykdyti oficialią kontrolę, kiekviename iš tokių tirpalų turėtų būti ne daugiau kaip vienas kompleksodaris;
(4)
dėl naujų taisyklių, taikomų mikroelementų tirpalams ir suspensijoms, tokių tipų trąšas reikia iš naujo paženklinti. Tačiau pagal senas taisykles paženklintų trąšų atsargos dar kurį laiką bus naudojamos. Todėl gamintojams turėtų būti suteikta pakankamai laiko naujoms etiketėms paruošti ir visoms turimoms atsargoms parduoti;
(5)
Reglamente (EB) Nr. 2003/2003 nustatytos mikroelementų trąšų mišinių ženklinimo taisyklės, bet jo I priede nenustatyti atitinkami jų tipų pavadinimai. Reglamentu (ES) Nr. 137/2011 į Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priedo E.2 skirsnį įtraukta E.2.4 lentelė, kurioje išvardyti atitinkami mikroelementų trąšų mišinių tipų pavadinimai ir aiškesnės su jomis susijusios taisyklės. Tačiau E.2.4 lentelėje reikalaujama tam tikros ženklinimo informacijos, kuri kai kuriais atvejais neatitiktų reikalaujamosios pagal Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 6 straipsnio 6 dalį ir 23 straipsnio 2 dalį. Todėl E.2.4 lentelę reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. Siekiant sudaryti sąlygas ūkinės veiklos vykdytojams prisitaikyti prie naujų taisyklių ir parduoti mikroelementų trąšų mišinių atsargas reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį;
(6)
N,N'-di(2-hidroksibenzil)etilendiamin-N,N'-diacto rūgštis (toliau - HBED) - organinis mikroelementų kompleksonas. HBED rūgštimi chelatinta geležis visų pirma naudojama įvairių veislių vaismedžių geležies trūkumui kompensuoti ir nuo geležies chlorozės. Pašalinus geležies chlorozę ir jos simptomus užtikrinama žalia lapija ir geras vaisiaus augimas bei vystimasis. Lenkijoje buvo leista naudoti HBED geležies chelato pavidalu nepadarant aplinkai jokios žalos. Todėl HBED reikėtų įrašyti į Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede pateiktą leidžiamų naudoti mikroelementų organinių kompleksonų sąrašą. Tačiau tam, kad HBED būtų leidžiama naudoti po atitinkamo EN standarto paskelbimo, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį;
(7)
diciandiamid/1,2,4 triazolas (toliau - DCD/TZ) ir 1,2,4 triazol/3-metilpirazolas (toliau - TZ/MP) - nitrifikacijos inhibitoriai, naudojami kartu su trąšomis, kurių sudėtyje yra karbamido pavidalo ir (arba) amonio druskų pavidalo maistingojo azoto. Naudojant šiuos inhibitorius azotas tampa ilgiau prieinamas kultūriniams augalams, sumažinamas nitratų išplovimas ir azoto oksido išmetimas į atmosferą;
(8)
N-(2-nitrofenil)fosforo triamidas (toliau - 2-NPT) - ureazės inhibitorius, sukurtas azoto trąšoms, kuriose yra karbamido, kad azotas būtų geriau prieinamas augalams ir tuo pačiu į atmosferą būtų išmetama mažiau amonio;
(9)
DCD/TZ, TZ/MP ir 2-NPT daug metų buvo veiksmingai naudojami Vokietijoje, o DCD/TZ ir TZ/MP - Čekijoje, ir nekėlė jokio pavojaus aplinkai; Todėl DCD/TZ, TZ/MP ir 2-NPT reikėtų įrašyti į Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede pateiktą leidžiamų naudoti nitrifikacijos ir ureazės inhibitorių sąrašą, kad ūkininkai Sąjungoje galėtų juos plačiau naudoti;
(10)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 reikalaujama, kad EB trąšų kontrolė būtų atliekama pagal to reglamento IV priede aprašytus atrankos ir analizės metodus. Tačiau kai kurie iš šių metodų nepripažįstami tarptautiniu mastu ir turėtų būti pakeisti neseniai Europos standartizacijos komiteto parengtais EN standartais;
(11)
EN standartai paprastai tvirtinami atliekant tarplaboratorinį palyginimą, skirtą kiekybiškai įvertinti, ar taikant analizės metodus gaunami atkuriami ir vienodi rezultatai. Todėl norint nustatyti statistiškai patikimus EN standartus reikėtų atskirti patvirtintus EN standartus ir nepatvirtintus metodus;
(12)
siekiant supaprastinti teisės aktus ir palengvinti būsimą persvarstymą, tikslinga pakeisti visą Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 IV priedo analizės metodų tekstą Europos standartizacijos komiteto paskelbtų EN standartų nuorodomis;
(13)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(14)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 32 straipsniu įsteigto Komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Pakeitimai
1. Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.
2. Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.
2 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
I priedo 1 punkto a papunktis, b papunkčio i įtrauka, c papunkčio i ir ii įtraukos, d papunkčio i įtrauka, e papunkčio i įtrauka, f papunkčio i įtrauka ir 2 punktas taikomi nuo 2013 m. balandžio 4 d.
I priedo 3 punkto 11 įrašas taikomas nuo 2012 m. liepos 4 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 14 d.