РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 492/2010
2010 m. birželio 3 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS
(1)
Po antidempingo tyrimo (toliau - pirminis tyrimas) Taryba 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 435/2004 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) ir Indonezijos (toliau kartu - nagrinėjamosios šalys) kilmės natrio ciklamatui nustatė galutinį antidempingo muitą.
2. DABARTINIS TYRIMAS
2.1. PRAŠYMAS ATLIKTI PERŽIŪRĄ
(2)
Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 2008 m. gruodžio 11 d. pateikė bendrovė Productos Aditivos S.A. - vienintelė ES natrio ciklamato gamintoja.
(3)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
2.2. INICIJAVIMAS
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. kovo 10 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) inicijavo tyrimą.
2.3. TIRIAMASIS LAIKOTARPIS
(5)
Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3. SU ŠIUO TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS
(6)
Komisija Sąjungos gamintojui pareiškėjui, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą.
(7)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, tačiau nė viena iš jų tokio prašymo Komisijai nepateikė.
(8)
Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams. Dvi Kinijos bendrovės, priklausančios Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd., ir dvi Indonezijos bendrovės pareiškė norą bendradarbiauti ir atsakė į klausimyną dėl dempingo.
(9)
Dar du Kinijos gamintojai - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - pranešė apie save. Per pirminį tyrimą nustatyta, kad šios bendrovės Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė. Todėl bendrovės Fang Da Food Additive (Shenzhen) ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) nėra susijusios su šia priemonių galiojimo termino peržiūra.
4. GAUTOS INFORMACIJOS TIKRINIMAS
(10)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
4.1.
EKSPORTUOJANTYS KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS GAMINTOJAI:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Šendženas
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nankinas
-
ir susijusi bendrovė Rainbow Rich Industrial Ltd. (Honkongas)
4.2.
EKSPORTUOJANTYS INDONEZIJOS GAMINTOJAI:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
SĄJUNGOS PRAMONĖS GAMINTOJAS
-
Productos Aditivos S.A., Ispanija
4.4.
NESUSIJĘS IMPORTUOTOJAS IR (ARBA) PREKIAUTOJAS
-
Beneo Palatinit GmbH, Vokietija
4.5.
NAUDOTOJAS
-
Schweppes International Ltd., Nyderlandai
5. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS
(11)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatyti antidempingo muitą.
(12)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms po šio informacijos atskleidimo pateikti.
(13)
Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados, prireikus, buvo atitinkamai pakeistos.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
(14)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas - tas pats kaip pirminio tyrimo produktas, t. y. Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatas (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00.
(15)
Kaip nustatyta per pirminį tyrimą ir patvirtinta atliekant šią peržiūrą, natrio ciklamatas yra vartojimo produktas, kurį Europos Sąjungoje ir daugelyje kitų šalių leidžiama naudoti kaip maisto priedą - saldiklį mažo kaloringumo arba dietetiniuose maisto produktuose ir gėrimuose. Jis plačiai naudojamas kaip priedas maisto pramonėje ir gaminant mažo kaloringumo bei dietetinius ne maiste esančius saldiklius. Be to, nedideliais kiekiais jis naudojamas vaistų pramonėje.
2. PANAŠUS PRODUKTAS
(16)
Kaip ir pirminiame tyrime, nustatyta, kad Kinijoje ir Indonezijoje pagaminto ir Sąjungoje parduodamo nagrinėjamojo produkto, pareiškėjo pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto arba Indonezijoje, kuri pasirinkta kaip panaši šalis Kinijos normaliajai vertei nustatyti, pagaminto ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės ir cheminės savybės bei naudojimas yra tokie patys.
(17)
Todėl tie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. PRELIMINARIOS PASTABOS
(18)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar vykdomas dempingas ir, jei vykdomas, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER) pakartotinai nesvarstomas.
(19)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei aplinkybės nebuvo pasikeitusios, buvo taikoma ta pati metodika, kaip ir pirminiame tyrime. Siekiant nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, remiantis PTL keturių mėnesių (kiekvieno metų ketvirčio paskutinio mėnesio) duomenimis įprasta tvarka atlikta sandorių atranka. Rezultatai patikrinti išnagrinėjus ir tam tikrą skaičių kitų sandorių. Šio metodo neginčijo nė vienas verslo subjektas.
(20)
Eurostato duomenys parodė, kad per PTL į Sąjungą buvo importuota 3 000-5 000 tonų nagrinėjamojo produkto. Daugiau nei 90 % importuota iš Kinijos, o likęs kiekis - iš Indonezijos. Importo iš kitų šalių faktiškai neužregistruota.
2. IMPORTAS DEMPINGO KAINA TIRIAMUOJU LAIKOTARPIU
2.1. KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA
2.1.1. Panaši šalis
(21)
Normalioji vertė Kinijai (išskyrus bendroves, kurioms per pirminį tyrimą suteiktas RER) nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
(22)
Per ankstesnį tyrimą, siekiant Kinijai nustatyti normaliąją vertę, tinkama rinkos ekonomikos šalimi buvo pasirinkta Indonezija.
(23)
Šią šalį pasiūlė Komisija pranešime apie inicijavimą, ir per nustatytą laikotarpį šiam pasirinkimui nepaprieštaravo nė viena suinteresuotoji šalis.
(24)
Indonezijos kainos buvo laikytos pagrįstu Kinijos kainų pakaitalu, nes Indonezijos vidaus rinka yra konkurencinga, importas iš Kinijos didėja ir joje veikia bent šeši gamintojai. Be to, atrodo, kad tiriamasis produktas gaminamas tik Sąjungoje, Kinijoje ir Indonezijoje. Atliekant dabartinį tyrimą priešingų įrodymų pateikta nebuvo.
(25)
Todėl atliekant šią peržiūrą Indonezija laikyta panašia rinkos ekonomikos šalimi.
2.1.2. Bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai
2.1.2.1. Preliminarios pastabos
(26)
Kaip nustatyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du gamintojai, priklausantys Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd. Per PTL jų eksportas sudarė daugiau kaip pusę į Sąjungą eksportuoto kiekio. Neatsižvelgiant į bendrovių, kurių veikla atliekant tyrimą nenagrinėjama, gamybą ir pardavimo kiekį, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos ir beveik pusę pajėgumų. Eksporto į Sąjungą tipiškumas buvo didesnis nei 80 %. Atsižvelgiant į tokį bendradarbiavimo lygį, siekiant įvertinti žalingo dempingo iš Kinijos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę naudota bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikta išsami informacija.
(27)
Vienas iš bendradarbiaujančių eksportuotojų, Golden Time Enterprises (Shenzhen), per PTL eksportavo į Sąjungą didelį kiekį, o tai pačiai grupei priklausanti bendrovė Jintian Enterprises (Nanjing) nustačius priemones į ES neeksportavo. Tačiau remiantis duomenimis, gautais atlikus neeksportavusios bendrovės Jintian Enterprises (Nanjing) patikrinimą vietoje, buvo galima gauti išsamesnės informacijos apie Kinijos vidaus rinką, nes minėtai bendrovei tenka didelė rinkos ir įrengtų pajėgumų dalis.
(28)
Atliekant tyrimą viena Kinijos bendrovė tvirtino, kad didieji vidaus gamintojai rengė reguliarius susitikimus, kad nustatytų Kinijos vidaus rinkos orientacinę kainą. Atsižvelgiant į tų gamintojų dominuojančią padėtį, manoma, kad dėl šio susitarimo Kinijos vidaus rinkos kainos yra pakankamai didelės.
2.1.2.2. Normalioji vertė
(29)
Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.
2.1.2.3. Eksporto kaina
(30)
Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) eksporto į Sąjungą kaina yra faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto kaina (tinkamai pakoregavus), jį parduodant eksportui į Sąjungą.
2.1.2.4. Kainų palyginimas
(31)
Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, kreditų, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai.
2.1.2.5. Dempingo skirtumas
(32)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutinėmis svertinėmis eksporto kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL buvo žymiai didesnis nei per pirminį tyrimą. Bendrovės Golden Time Enterprises procentais išreikštas CIF vertės Sąjungos pasienyje vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo 30 %.
2.1.3. Kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai
2.1.3.1. Preliminarios pastabos
(33)
Likęs importas iš Kinijos sudarė ne daugiau kaip 5 % Sąjungos suvartojimo.
(34)
Darydama išvadas dėl likusių Kinijos eksportuojančių gamintojų Komisija rėmėsi tyrimo metu gautais duomenimis ir oficialiais Eurostato statistiniais duomenimis.
2.1.3.2. Normalioji vertė
(35)
Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų normalioji vertė buvo nustatyta kaip bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje vidutinė svertinė kaina.
2.1.3.3. Eksporto kaina
(36)
Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Neturint patikimesnės informacijos, minėta kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.
2.1.3.4. Kainų palyginimas
(37)
Likusių Kinijos eksportuotojų vidutinė svertinė eksporto kaina palyginta su patikrintų Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.
(38)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus maršrutais, draudimo, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl koreguota remiantis patikrintomis Kinijos bendradarbiaujančio eksportuotojo sąnaudomis.
2.1.3.5. Dempingo skirtumas
(39)
Dempingo skirtumas apskaičiuotas kaip suma, kuria normalioji vertė (apskaičiuota kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje) viršija eksporto kainą (nustatytą kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje). Iš gautų rezultatų matyti, kad per priemonių galiojimo laikotarpį buvo aiškiai tęsiamas dempingas, o dempingo skirtumas buvo didesnis nei 5 %.
2.1.4. Išvados dėl dempingo iš Kinijos
(40)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu dempingas iš Kinijos tęsėsi.
2.2. INDONEZIJA
2.2.1. Preliminarios pastabos
(41)
Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du Indonezijos gamintojai: PT Golden Sari ir PT Tunggak Waru Semi. Jų eksporto į Sąjungą per PTL tipiškumas buvo 40-60 % (4).
(42)
Remiantis Komisijos surinktais duomenimis, Indonezijoje yra dar bent keturi nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis minėtais duomenimis, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba ir pajėgumai sudarė apie trečdalį visos Indonezijos gamybos ir pajėgumų. Vadinasi, Indonezijos bendradarbiavimo lygis atliekant šią peržiūrą buvo žemas.
(43)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, informacija apie Indonezijos nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus ir eksporto į kitas šalis kainas, gamybą ir pajėgumus buvo pagrįsta geriausiais turimais duomenimis, įskaitant skundą ir viešai pateikiamą informaciją. Atitinkamoms Indonezijos valdžios institucijoms pranešta apie 18 straipsnio taikymą ir taikymo priežastis. Indonezijos valdžios institucijos pastabų nepateikė.
(44)
Per PTL į Sąjungą eksportavo tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų - PT Golden Sari. Nors bendrovės PT Tunggak Waru Semi dempingo skirtumo nustatyti nebuvo galima, nes ši bendrovė per PTL į Sąjungą neeksportavo, jos duomenys buvo naudoti siekiant gauti informacijos apie, inter alia, gamybą, pajėgumus ir eksportą į trečiųjų šalių rinkas, leidusios geriau įvertinti Indonezijos vidaus ir eksporto rinkas.
2.2.2. Bendradarbiaujantys Indonezijos eksportuojantys gamintojai
2.2.2.1. Normalioji vertė
(45)
Bendrovės PT Golden Sari normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.
2.2.2.2. Eksporto kaina
(46)
Bendrovės PT Golden Sari eksporto kaina buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Sąjungoje per PTL faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina.
2.2.2.3. Kainų palyginimas
(47)
Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.
(48)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.
2.2.2.4. Dempingo skirtumas
(49)
Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad per PTL bendrovė PT Golden Sari dempingo nevykdė.
2.2.3. Kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai
2.2.3.1. Preliminarios pastabos
(50)
Kaip minėta 43 konstatuojamojoje dalyje, dėl žemo Indonezijos bendradarbiavimo lygio nebendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumas nustatytas vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, t.y. remiantis turimais faktais.
2.2.3.2. Normalioji vertė
(51)
Normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip dviejų bendradarbiaujančių gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė.
2.2.3.3. Eksporto kaina
(52)
Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl nebendradarbiaujančių Indonezijos eksportuotojų eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.
2.2.3.4. Kainų palyginimas
(53)
Gauta Indonezijos vidutinė svertinė eksporto į Sąjungą kaina buvo palyginta su nustatyta bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte EXW sąlygomis.
(54)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, prekių tvarkymo, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.
2.2.3.5. Dempingo skirtumas
(55)
Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad yra vykdomas dempingas. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas procentais CIF importo kainos Sąjungos pasienyje, sudaro beveik 30 %.
2.2.4. Išvados dėl dempingo iš Indonezijos
(56)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu daugumos Indonezijos gamintojų vykdomas dempingas tęsėsi.
3. IMPORTO RAIDA, JEIGU PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS
(57)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei baigtų galioti Kinijai ir Indonezijai taikomos priemonės.
(58)
Siekdama nustatyti, ar yra tikimybė, kad panaikinus priemones dempingas pasikartotų, Komisija išnagrinėjo turimą informaciją apie eksportuotojų padėtį ir rinkos sąlygas. Šis tyrimas pirmiausia buvo pagrįstas bendradarbiaujančių gamintojų klausimynų atsakymuose pateikta ir per patikrinimus vietoje gauta informacija. Taip pat naudoti kiti informacijos šaltiniai, pvz., Eurostato importo statistika ir nagrinėjamųjų šalių oficiali eksporto ir rinkos statistika.
3.1. KINIJA
3.1.1. Preliminarios pastabos
(59)
Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba per PTL sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nustatyta, kad patikimos informacijos apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per PTL būtų galima gauti tiesiogiai iš eksportuojančių gamintojų. Bendresni duomenys apie Kinijos vidaus rinką gauti iš abiejų patikrintų gamintojų.
(60)
Primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių dempingas tęsėsi ir buvo žymiai aukštesnio lygio, nei nustatytasis per pirminį tyrimą.
3.1.2. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos
(61)
Remiantis per tyrimą Komisijos surinktais duomenimis, su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos vidaus suvartojimas nėra toks, kad galėtų absorbuoti didelį kiekį šių papildomų pajėgumų.
(62)
Vienas Kinijos gamintojas teigė ketinęs po PTL žymiai sumažinti savo gamybos pajėgumus. Tačiau tam nebuvo pateikta jokių svarių įrodymų. Net jeigu Kinijos pajėgumai dėl to sumažėtų, kitiems Kinijos gamintojams atsirastų paskatų padidinti turimų pajėgumų panaudojimą ir užpildyti atsiradusią Kinijos eksporto spragą.
(63)
Be to, kitų trečiųjų šalių rinkų pajėgumas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį yra ribotas. Visų pirma, kai kurios didelės šalys neimportuoja nagrinėjamojo produkto dėl teisės aktais nulemtų priežasčių (inter alia, Jungtinės Amerikos Valstijos, Indija, Japonija, Meksika, Pietų Korėja, visos Artimųjų Rytų šalys). Be to, remiantis per tyrimą gauta informacija, likusios didelės natrio ciklamato rinkos (Pietų Amerika, Pietų Afrika ir Azija) per ateinančius metus tikriausiai labai neaugs. Todėl Sąjungos rinka tebebūtų pagrindinė produkto rinka, patraukli ne tik dėl dydžio, bet ir dėl gerai žinomų, produktui importuoti išplėtotų platinimo kanalų.
(64)
Galiausiai išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima panaudoti kitiems produktams susijusiose bendrovėse gaminti. Tačiau tai nėra tikėtina, nes patikrinti gamintojai negamina jokių kitų produktų dideliais kiekiais ir nėra įrodymų, kad kiti Kinijos natrio ciklamato gamintojai galėtų lengvai pereiti prie kitų produktų gamybos.
(65)
Atsižvelgiant į tai, tikėtina, kad panaikinus priemones iš Kinijos į Sąjungą būtų toliau eksportuojamas didelis kiekis.
3.1.3. Sąjungos kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis
(66)
Komisija nustatė, kad didelis kiekis iš Kinijos į Sąjungą importuotas mažesnėmis nei Kinijos vidaus rinkos kainomis. Minėto importo pardavimo kainos, atsižvelgiant į jų lygį ir Kinijos importo dempingo kaina rinkos dalį, turi būti laikomos orientacine Sąjungos kaina: kiti Kinijos eksportuotojai, norintys patekti į rinką ir teikiantys jai didelį kiekį produktų, greičiausiai prisitaikys prie šių mažų kainų ir taip vykdys dempingą.
3.1.4. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis
(67)
Kad išnagrinėtų Kinijos eksportuotojų kainodaros politiką nutraukus priemonių taikymą, Komisija palygino patikrintas Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir patikrintas Kinijos vidaus rinkos kainas.
(68)
Nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos nuolat buvo mažesnės nei vidaus kainos ir prilygo eksporto į ES kainoms, todėl atrodo, kad šiam Kinijos sektoriui būdingas struktūrinis dempingo modelis.
3.1.5. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Bendrijos kainų lygio santykis
(69)
Kad nustatytų, ar nutraukus priemonių taikymą būtų paskatų nukreipti eksportą į Sąjungą, Komisija palygino Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir Sąjungoje vyraujančias kainas.
(70)
Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo Sąjungos kainų lygio. Šia išvada patvirtinama, kad Kinijos eksportuotojai tikriausiai nenukreiptų eksporto iš ES į kitas rinkas.
3.1.6. Išvados dėl Kinijos
(71)
Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad su šia peržiūra susiję eksportuotojai toliau importavo į Sąjungą didelį nagrinėjamojo produkto kiekį dempingo kainomis. Į kitas trečiąsias šalis Kinija produktą taip pat eksportavo dempingo kainomis, taigi nustatytas aiškus struktūrinis dempingo modelis. Kinijos vidaus kainos yra didelės, o požymių, kad netolimoje ateityje jos mažės, nėra. Atsižvelgiant į didelius Kinijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti dar didesnį kiekį dempingo kainomis.
(72)
Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Kinijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.
3.2. INDONEZIJA
3.2.1. Preliminarios pastabos
(73)
Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantys gamintojai pagamino tik nedidelę visos Indonezijos produkcijos dalį, todėl taikytas 18 straipsnis.
(74)
Taip pat reikia priminti, kad atlikus tyrimą padaryta išvada, kad per PTL nebendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai tebevykdė dempingą.
3.2.2. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos
(75)
Atliekant peržiūrą nustatyta, kad visi Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai yra daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų. Net jeigu nebūtų atsižvelgta į bendradarbiaujantį eksportuotoją, likę nepanaudoti pajėgumai tebesiektų beveik pusę Sąjungos rinkos pajėgumų. Remiantis oficialiais Indonezijos statistiniais duomenimis atrodo, kad Indonezijos gamintojai dėl agresyvios Kinijos konkurentų kainų politikos praranda tiek vidaus, tiek tarptautinės rinkos dalis. Todėl tikėtina, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai netolimoje ateityje dar labiau didės.
(76)
Išnagrinėta, ar Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai gali būti absorbuoti parduodant į trečiąsias šalis, tačiau, kaip nustatyta 63 konstatuojamojoje dalyje, trečiųjų šalių rinkos tikriausiai nepajėgs absorbuoti didelio perteklinių pajėgumų kiekio. Išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima absorbuoti parduodant vidaus rinkoje. Tačiau, kaip minėta aukščiau, remiantis Indonezijos oficialiais duomenimis, Indonezijos gamintojų vidaus rinkos dalis dėl Kinijos importo spaudimo mažėja. Galiausiai išnagrinėta perėjimo prie kitų panašių produktų gamybos galimybė; dėl 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių perteklinių pajėgumų tikriausiai nebus galima panaudoti tokiu būdu.
(77)
Taigi, panaikinus priemones dideli (ir vis didėjantys) Indonezijos turimi pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą.
3.2.3. Sąjungos kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis
(78)
Nepaisant augančio Kinijos eksportuotojų spaudimo Indonezijos rinkoje, Indonezijos vidaus rinkos kainos yra didesnės nei Sąjungos rinkos kainos. Kadangi Kinijos tokio iš esmės vienodo produkto importo į Sąjungą kainų lygis yra žemas, tos kainos būtų orientacinės ir, leidus nebetaikyti priemonių, Indonezijos eksportuotojai derintųsi prie jų ir prisidėtų prie dempingo. Ši išvada taikytina tiek bendradarbiaujantiems, tiek nebendradarbiaujantiems eksportuotojams.
(79)
Jeigu nustotų galioti tik Indonezijai, bet ne Kinijai taikomos priemonės, Sąjungos rinka kainų požiūriu taptų dar patrauklesnė Indonezijos gamintojams. Iš tiesų, netaikant antidempingo muitų Indonezijos gamintojai galėtų dar labiau padidinti kainas ir pasinaudoti Kinijos eksportuotojų tebemokamu antidempingo muitu. Reikėtų pridurti, kad per pirminį tyrimą esant panašioms Kinijos ir Indonezijos eksportuotojų kainų lygio ir kainų skirtumų aplinkybėms, pastarieji į ES eksportavo didelį kiekį.
(80)
Galiausiai taip pat reikėtų pabrėžti, kad nustačius priemones Indonezijos eksportas į ES žymiai sumažėjo, todėl galima patvirtinti išvadą, kad Indonezijos eksportuotojai negali arba nenori parduoti ES rinkai didelio kiekio ne dempingo kainomis.
3.2.4. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis
(81)
Nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patikrintos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo didesnės nei Indonezijos vidaus rinkos kainos.
(82)
Atliekant tyrimą nebuvo įmanoma gauti atskirų nebendradarbiaujančių eksportuotojų duomenų. Atrodo, kad turimi oficialūs Indonezijos statistiniai duomenys apie vidutines viso Indonezijos eksporto kainas absoliučiais dydžiais nėra tikslūs, nes nurodomos žymiai didesnės eksporto kainos. Vis dėlto, remiantis ta pačia statistika galima spręsti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Tai rodytų, kad didelė Indonezijos eksporto į trečiąsias šalis dalis taip pat parduodama dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju, iš Indonezijos eksporto statistikos matyti, kad eksporto kiekis gerokai sumažėjo, vadinasi, esant dabartiniam kainų lygiui Indonezijos eksportuotojai kenčia nuo Kinijos konkurencijos.
3.2.5. Eksporto į trečiąsias šalis ir Sąjungos kainų santykis
(83)
Nustatyta, kad bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos iš esmės buvo didesnės nei Sąjungos kainų lygis. Tačiau apie likusius Indonezijos gamintojus iš turimų oficialių Indonezijos statistinių duomenų galima spręsti priešingai. Tai rodo, kad didelė Indonezijos eksportuotojų dalis net į trečiąsias šalis eksportuoja dempingo kainomis.
(84)
Iš eksporto į Sąjungą ir į kitas pasaulio šalis kainų skirtumo matyti Indonezijos eksportuotojų paskatos nukreipti eksportą į Sąjungą. Jei importuojamiems Kinijos kilmės produktams taikomos priemonės nustotų galioti, ši išvada būtų dar kartą patvirtinta.
3.2.6. Išvados dėl Indonezijos
(85)
Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad didelis eksporto iš Indonezijos į Sąjungos ir trečiųjų šalių rinkas kiekis buvo parduodamas dempingo kainomis, todėl buvo aiškus struktūrinis dempingo modelis. Atsižvelgiant į didelius Indonezijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį kiekį dempingo kainomis.
(86)
Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Indonezijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.
4. PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ
(87)
Indonezijos valdžios institucijos į pranešimą, kad nebendradarbiaujantiems gamintojams gali būti taikomas 18 straipsnis, per nustatytą laiką neatsakė. Tačiau atskleidus informaciją Indonezijos valdžios institucijos ir vienas iš Indonezijos bendradarbiaujančių gamintojų teigė, kad abu bendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai sudaro didelį Indonezijos pramonės segmentą. Suinteresuotosios šalys teigė, kad todėl turėtų būti laikoma, kad Indonezijos bendradarbiavimo lygis buvo didelis ir 18 straipsnis neturėtų būti taikomas. Be to, minėtos suinteresuotosios šalys teigė, kad keletas Indonezijos gamintojų per PTL į Sąjungą neeksportavo, todėl bendradarbiauti negalėjo. Galiausiai tvirtinta, kad dėl itin didelės Indonezijos eksporto dalies, tenkančios vienam bendradarbiaujančiam gamintojui, tuos bendradarbiaujančius gamintojus reikėtų laikyti tipiniais eksportuotojais, o tai, kad šios bendrovės dempingo nenustatyta, turėtų būti priežastimi Indonezijai nebetaikyti priemonių.
(88)
Reikėtų patikslinti, kad 18 straipsnis nebuvo taikomas tiems bendradarbiaujantiems gamintojams, kurių duomenys atliekant tyrimą buvo išsamiai išnagrinėti. Komisijos tarnybos, spręsdamos, ar likusiems Indonezijos gamintojams taikyti 18 straipsnį, ir negavusios iš tų suinteresuotųjų šalių jokių duomenų, galėjo pasikliauti tik geriausia turima informacija. Reikėtų priminti, kad, atlikdamos priemonių galiojimo termino peržiūras dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybei įvertinti, Komisijos tarnybos taip pat turi įvertinti su bendra eksportuojančios šalies pramonės padėtimi susijusius veiksnius, pvz., vidaus pajėgumus, gamybą bei kainas ir eksportą į trečiąsias šalis.
(89)
Kadangi nebendradarbiavusioms Indonezijos bendrovėms gamintojoms tenka didelė Indonezijos pramonės eksporto į Sąjungą, gamybos ir eksporto į trečiąsias šalis dalis, Komisija patvirtina, kad, kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje, nebendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams taikomas 18 straipsnis.
(90)
Dėl prašymo eksportui iš Indonezijos nebetaikyti priemonių reikia pažymėti, kad Indonezijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, dėl kurių reikėtų pakeisti Komisijos išvadą dėl bendradarbiaujančio eksportuotojo tipiškumo (40-60 % viso per PTL iš Indonezijos eksportuoto kiekio), kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiaujančio eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, nevykdė dempingo, negalima laikyti tipiniu, palyginti su visu eksportu iš Indonezijos. Kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, likęs kiekis iš Indonezijos buvo eksportuotas dempingo kainomis. Todėl patvirtinama išvada, kad ta dalis iš Indonezijos buvo toliau eksportuojama dempingo kainomis. Be to, nustačius dempingo pasikartojimo tikimybę (taip yra atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą) fakto, kad dempingas netęsiamas, negalima per se laikyti pakankama priežastimi nebetaikyti antidempingo priemonių. Todėl prašymo nebetaikyti priemonių, pagrįsto tuo, kad bendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas nevykdo dempingo, priimti negalima.
(91)
Indonezijos valdžios institucijos ir vienas Indonezijos bendradarbiaujantis gamintojas taip pat paprašė atskleisti visus skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą. Tačiau reikia priminti, kad nenorint atskleisti neskelbtinų Indonezijos eksportuojančio gamintojo verslo duomenų tuos duomenis reikėjo indeksuoti (žr. 41 konstatuojamosios dalies pastabą). Tų skaičių indeksavimas pagrįstas maža rinka ir nedideliu suinteresuotųjų šalių skaičiumi. Vadinasi, yra pagrįstų priežasčių laikytis konfidencialumo, todėl prašymo atskleisti skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą, priimti negalima.
5. IŠVADA DĖL DEMPINGO TĘSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖS
(92)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad panaikinus priemones dempingas iš abiejų su šia peržiūra susijusių šalių greičiausiai tęsis.
D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(93)
Sąjungoje natrio ciklamatą gamina tik viena bendrovė pareiškėja - Productos Aditivos S.A. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateikiamą apibrėžtį ji laikoma Sąjungos pramone.
2. SĄJUNGOS SUVARTOJIMAS
(94)
Sąjungos suvartojimo duomenys grįsti bendru nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą kiekiu, remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, ir bendru Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje patikrintu parduotu kiekiu. Atsižvelgiant į tai, kad šie duomenys gauti iš dviejų šaltinių ir kad informacija apie pareiškėjo pardavimą turėtų būti konfidenciali, toliau pateikiami indeksuoti duomenys apie suvartojimą.
(95)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu natrio ciklamato suvartojimas Sąjungoje buvo 5 000-7 000 tonų. 2005-2006 m. jis išaugo 6 %, o 2006-2007 m. - 15 %. 2007 m. - TL jis sumažėjo 18 %.
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
106
122
103
3. IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ
3.1. KUMULIACIJA
(96)
Komisija svarstė, ar importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikį reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Tame straipsnyje nustatyta, kad kai atliekant antidempingo tyrimus tuo pat metu nagrinėjamas importas iš dviejų ar daugiau šalių, tokio importo poveikis vertintinas bendrai tik tada, jei nustatoma, kad: a) dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis, o importo iš kiekvienos šalies kiekis nėra nereikšmingas, ir b) atsižvelgiant į importuojamų produktų tarpusavio konkurencijos sąlygas ir importuotų produktų ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.
(97)
Šiuo atžvilgiu visų pirma buvo nustatyta, kad kiekvienos nagrinėjamosios šalies nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Be to, importo dempingo kainomis iš kiekvienos šių šalių kiekis nebuvo nereikšmingas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tiesų, per PTL Kinijos ir Indonezijos importo kiekis sudarė apie 50 % Sąjungos suvartojimo. Apskaičiuojant importo kiekį, į importą ne dempingo kainomis atsižvelgta nebuvo.
(98)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo dempingo kainomis konkurencijos sąlygos buvo panašios į importo dempingo kaina bei panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas. Buvo nustatyta, kad, nepaisant kilmės šalies, natrio ciklamatas, kurį gamina ir (arba) parduoda nagrinėjamosios šalys ir kurį gamina ir (arba) parduoda Sąjungos pramonė, konkuruoja tarpusavyje, nes jo pagrindinės savybės yra panašios, vartotojo požiūriu jį galima pakeisti, be to, jis platinamas tais pačiais platinimo kanalais. Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importo dempingo kainomis iš Indonezijos kaina taip pat buvo panašaus dydžio. Be to, palyginus to paties prekybos lygio kainas nustatyta, kad dėl šių kainų priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos.
(99)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, nuspręsta, kad importas iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importas dempingo kainomis iš Indonezijos atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus ir kad tokio importo poveikį reikėtų vertinti bendrai.
3.2. IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS KIEKIS IR RINKOS DALIS
(100)
Importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekio raida ir jo rinkos dalys nagrinėjamuoju laikotarpiu:
2 lentelė
Visas importas dempingo kainomis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
109
198
195
3 lentelė
Importo dempingo kainomis rinkos dalis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
103
161
189
(101)
Tiek importo dempingo kainomis kiekis, tiek jo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo.
3.3. IMPORTUOJAMO NAGRINĖJAMOJO PRODUKTO KAINŲ RAIDA IR KAINODAROS POLITIKA
3.3.1. Kainų raida
(102)
Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
4 lentelė
Vidutinės importo dempingo kainos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
103
104
99
(103)
4 lentelėje pateiktų duomenų šaltinis - turimi statistiniai, tarp jų Eurostato, duomenys. Bendra importo į Sąjungą kainų tendencija rodo, kad kainos didėjo iki 2007 m., o po to per PTL mažėjo ir nukrito žemiau 2005 m. lygio.
3.3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(104)
Priverstiniam kainų mažinimui nustatyti Komisija rėmėsi bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų atliekant tyrimą pateikta informacija. Kitų tyrime nebendradarbiaujančių Kinijos ir Indonezijos gamintojų priverstinis kainų mažinimas nustatytas remiantis Eurostato duomenimis.
(105)
Priverstiniam kainų mažinimui skaičiuoti naudotas toks pat metodas, kaip per pirminį tyrimą. Importo iš eksportuojančių gamintojų kainos, įskaitant antidempingo muitus, palygintos su Sąjungos pramonės kainomis, remiantis svertiniais panašios kokybės produktų vidurkiais per PTL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir palygintos su CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje pridėjus antidempingo muitus ir muitus. Lygintos to paties prekybos lygio kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.
5 lentelė
Priverstinis kainų mažinimas
2008 m. (PTL)
Kinija:
-
Golden Time
21,6 %
-
Visos kitos bendrovės
3,2 %
Indonezija:
-
Visos kitos bendrovės
18,7 %
4. IMPORTAS IŠ KITŲ ŠALIŲ
Importas iš kitų trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nereikšmingas (mažiau kaip 50 tonų per metus), todėl jis negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
5. EKONOMINĖ SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIS
(106)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei nuo 2005 m. iki PTL.
(107)
Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su Sąjungos pramone susijusią informaciją buvo būtina pateikti kaip indeksus.
5.1. GAMYBA, GAMYBOS PAJĖGUMAI IR PAJĖGUMŲ NAUDOJIMAS
(108)
2005 m.-PTL Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 13 %. Tuo pačiu laikotarpiu gamybos pajėgumai nepakito, tačiau sumažėjus gamybai pajėgumų naudojimas taip pat sumažėjo 10 %.
6 lentelė
Indeksuota informacija
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Gamybos pajėgumai
100
100
100
100
Gamybos apimtis
100
106
88
87
Pajėgumų naudojimas
100
106
88
87
5.2. PARDAVIMAS SĄJUNGOJE
(109)
Iš 7 lentelėje pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos pramonės pardavimo kiekis akivaizdžiai sumažėjo. Šią padėtį dar labiau apsunkina tai, kad bendras suvartojimas, kaip nurodyta 1 lentelėje, per tą patį laikotarpį padidėjo 3 %. 2005 m.-PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis gerokai sumažėjo. Priešingai šiai tendencijai, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamos dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos importuojamiems produktams tenkančios rinkos dalys (žr. 100 konstatuojamąją dalį) nuolat didėjo. Mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė padidino vieneto pardavimo kainas. Apskritai, nepaisant padidėjusių vieneto pardavimo kainų, Sąjungos pramonės natrio ciklamato pardavimas per PTL tebebuvo nuostolingas.
7 lentelė
Indeksuota informacija
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Pardavimo kiekis
100
93
81
72
Rinkos dalis
100
88
66
70
Vieneto pardavimo kainos
100
100
108
123
5.3. ATSARGOS
(110)
Sąjungos gamintojo atsargų lygis 2005 m.-PTL labai svyravo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo beveik per pusę.
8 lentelė
Indeksas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Atsargos (tonomis)
100
113
29
53
5.4. PELNINGUMAS
(111)
Nepaisant bendro nedidelio pagerėjimo, Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat buvo neigiamas.
5.5. UŽIMTUMAS, NAŠUMAS IR DARBO UŽMOKESTIS
(112)
Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 19 %. Vieno darbuotojo našumas (apskaičiuotas pagamintų tonų skaičių padalijus iš darbuotojų skaičiaus) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.
9 lentelė
Indeksuota informacija
2005
2006
2007
2008 m. (PTL)
Užimtumas
100
88
91
81
Vieno darbuotojo darbo sąnaudos
100
99
81
105
Vieno darbuotojo našumas
100
121
97
107
5.6. INVESTICIJOS, INVESTICIJŲ GRĄŽA
(113)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo beveik per pusę; iš to galima spręsti, kad Sąjungos gamintojo bendra padėtis buvo prasta. Investicijų grąžos lygis, išreikštas vienintelio Sąjungos gamintojo grynojo pelno ir ilgalaikio turto bendrosios buhalterinės vertės santykiu, kito taip pat, kaip ir pelningumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis sumažėjo beveik 80 %.
10 lentelė
Indeksuota informacija
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Investicijos
100
44
7
53
Investicijų grąža
100
54
20
21
5.7. GRYNŲJŲ PINIGŲ SRAUTAS IR PAJĖGUMAS DIDINTI KAPITALĄ
(114)
Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautą galima buvo įvertinti tik remiantis visa Sąjungos pramonės veikla. 2005 m. ji tebebuvo šiek tiek teigiama, tačiau vėliau pablogėjo ir likusią nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvo neigiama. Dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtų nuostolių Sąjungos pramonei taip pat tapo sunkiau didinti kapitalą.
5.8. DEMPINGO DYDIS
(115)
Per PTL dempingas iš abiejų nagrinėjamųjų šalių, išskyrus bendradarbiaujantį Indonezijos eksportuojantį gamintoją, tęsėsi. Atsižvelgiant į visą iš nagrinėjamųjų šalių eksportuotą kiekį ir importo dempingo kainas, tokio poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
5.9. ATSIGAVIMAS PO BUVUSIO DEMPINGO
(116)
Importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui antidempingo priemonės buvo nustatytos 2004 m. kovo mėn. Pastebėta, kad šiuo laikotarpiu Sąjungos gamintojų padėtis tik iš dalies pagerėjo, kaip išsamiai paaiškinta pirmiau.
5.10. IŠVADA DĖL ŽALOS
(117)
Sąjungos rinkoje labai padaugėjo maža kaina iš Kinijos ir Indonezijos importuojamų produktų. Iš kai kurių žalos rodiklių matyti Sąjungos pramonės atsigavimo požymių, iš kitų - neigiama raida.
(118)
Atsižvelgiant į bendrai blogėjančią vienintelio Sąjungos gamintojo padėtį, į importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekį ir į nustatytą didelį priverstinį kainų mažinimą, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos.
6. IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ IR KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
6.1. IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ POVEIKIS
(119)
Kaip nurodyta 100 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir rinkos dalis beveik padvigubėjo. Taip pat nustatyta, kad abi nagrinėjamosios šalys priverstinai mažino kainas. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės padėties pablogėjimas akivaizdžiai sutapo su žymiai išaugusiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekiu, daroma išvada, kad dėl šio importo Sąjungos pramonei padaryta žala. Iš tiesų, importas dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos ėmė stipriau skverbtis į ES rinką ir užėmė didelę rinkos dalį, anksčiau priklausiusią Sąjungos gamintojui.
6.2. KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
(120)
Komisija nagrinėjo, ar kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojui toliau daroma žala, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
6.2.1. Importo ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos poveikis
(121)
Importo ne dempingo kaina iš Kinijos ir Indonezijos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo. Atitinkamos tokio importo kainos buvo žymiai didesnės nei importo dempingo kainomis. Tuo remiantis, daroma išvada, kad importas ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonės patirtai žalai įtakos neturėjo.
6.2.2. Eksporto rinkų rodikliai
(122)
Sąjungos gamintojo pardavimo eksportui į kitas nei ES šalis kiekis sudarė ne daugiau kaip 25 % viso pardavimo. Pardavimo eksportui (priešingai, nei pardavimo Sąjungoje) pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo, todėl pastarasis negalėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai žalai.
6.2.3. Žaliavų kainų pokyčiai
(123)
Natrio ciklamato žaliavų kainų pokyčiai galėjo turėti neigiamos įtakos Sąjungos pramonės veiklai. Tačiau šio veiksnio nepakanka, kad nutrūktų patirtos žalos ir importo dempingo kainomis priežastinis ryšys. Pastarajam žaliavų kainų pokyčiai turėjo padaryti tokį pat poveikį, kaip Sąjungos gamintojo sąnaudoms, nes importas glaudžiai susijęs su naftos ir karbamido kainomis.
6.2.4. Vartojimo tendencijų pokyčiai
(124)
Rinkoje atsiradus naujiems produktams pakitusios vartojimo tendencijos natrio ciklamato suvartojimui ypatingo poveikio neturėjo. Iš tiesų, atrodo, kad natrio ciklamato ir tų naujų produktų negalima tiesiogiai pakeisti.
6.3. IŠVADA
(125)
Tuo remiantis, daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala ir kad nė vieno kito veiksnio nepakako šiam priežastiniam ryšiui nutraukti.
E. ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖ
1. PLANUOJAMO KIEKIO IR KAINŲ POVEIKIS SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖČIAI PANAIKINUS PRIEMONES
(126)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš su šia peržiūra susijusių šalių vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis.
(127)
Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę.
1.1. KINIJA
(128)
Remiantis 40 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, su šia peržiūra susiję eksportuotojai iš Kinijos toliau eksportuoja produktus dempingo kainomis. Taip pat panašu, kad į kitas trečiąsias šalis Kinija taip pat eksportuoja produktus dempingo kainomis, taigi nustatytas struktūrinis dempingo modelis.
(129)
Išnagrinėjus Kinijos turimus pajėgumus nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Kitų trečiųjų šalių rinkų gebėjimas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį taip pat yra ribotas (žr. 63 konstatuojamąją dalį). Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį eksporto dempingo kainomis kiekį (žr. 65 konstatuojamąją dalį).
(130)
Iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad minėtas produkto kiekis į Sąjungą būtų eksportuojamas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas.
(131)
Bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos pramonės padėtis. Tokiomis aplinkybėmis kainos tikriausiai būtų dar labiau smukdomos ir (arba) Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas dar labiau sumažėtų. Sąjungos pramonės finansinė padėtis dar pablogėtų, todėl žala būtų dar didesnė. Dėl tokių pokyčių vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą.
1.2. INDONEZIJA
(132)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL dempingas iš Indonezijos tęsėsi. Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai buvo daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų ir netolimoje ateityje tikriausiai didės (žr. 75 konstatuojamąją dalį). Kadangi nėra pagrindo manyti, kad perteklinius pajėgumus galėtų absorbuoti kitos trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka, leidus nebetaikyti priemonių, dėl šių pajėgumų gali padidėti mažesnėmis kainomis į Sąjungą eksportuojamų produktų kiekis.
(133)
Kaip ir Kinijos atveju, iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad produkto eksportas iš Indonezijos į Sąjungą būtų vykdomas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas. Taigi bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo dar labiau blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos gamintojų padėtis ir vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą. Kaip ir Kinijos atveju, panašu, kad tuomet, kai Indonezijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos yra mažesnės, nei atitinkamos eksporto į Europos Sąjungą kainos, Indonezija produktus taip pat eksportuoja dempingo kainomis, todėl aiškus struktūrinis dempingo modelis.
2. IŠVADA DĖL ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖS
(134)
Sąjungos pramonė dėl importo dempingo kainomis patiria žalą kelerius metus ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga.
(135)
Kaip nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL Sąjungos pramonei tebebuvo daroma žala. Tai, kad žala tęsėsi, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį jau yra svarbus rodiklis, kad žala tikriausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta.
(136)
Iš su importu susijusių nustatytų faktų matyti, kad tikriausiai ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis ir kad dėl spaudimo mažinti kainas tikriausiai sustiprės dempingo kainomis importuojamo ir Sąjungoje pagaminto natrio ciklamato konkurencija. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių kitų veiksnių, dėl kurių galėtų nutrūkti stiprus importo dempingo kainomis ir žalos, kurią patirtų Sąjungos pramonė, priežastinis ryšys.
(137)
Jei priemonės nebebūtų taikomos, Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų, o vienintelio Sąjungos gamintojo gyvavimui iškiltų pavojus.
(138)
Todėl daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos yra didelė tikimybė, kad Sąjungos pramonei bus toliau daroma žala.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. ĮVADAS
(139)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. paraišką pateikusio Sąjungos gamintojo, importuotojų, tiekėjų ir naudotojų, interesai.
2. SĄJUNGOS GAMINTOJO PAREIŠKĖJO INTERESAI
(140)
Reikia pažymėti, kad vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis tapo nuostolinga dėl jo patirtų sunkumų konkuruojant su importu mažomis dempingo kainomis, kuris jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje užėmė didelę rinkos dalį ir tuo laikotarpiu ją dar labiau padidino.
(141)
Manoma, kad Sąjungos gamintojui būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau - tokiu būdu jis galėtų bent padidinti kiekį ir, galbūt, pardavimo kainas, ir gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į savo gamybos priemones. Tuo tarpu, jei priemonės nebūtų toliau taikomos, atsigauti būtų neįmanoma, o Sąjungos gamintojo patirta žala tęstųsi ir net sustiprėtų. Sąjungos gamintojo gyvybingumui kiltų rimtas pavojus, dėl kurio jis gal net nutrauktų savo veiklą, o dėl šios priežasties savo ruožtu sumažėtų pasiūla ir konkurencija rinkoje.
3. IMPORTUOTOJŲ INTERESAI
(142)
Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas dvidešimčiai nesusijusių importuotojų. Trys atsakė, kad jie nebevykdo veiklos nagrinėjamojo produkto rinkoje. Kiti du importuotojai atsakė į klausimyną. Bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų importas sudarė 7 % viso nagrinėjamojo importo.
(143)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai svarbu, jog būtų keletas natrio ciklamato tiekėjų. Dėl kokybės ir maisto produktų saugos importuotojams svarbūs tiek Azijos, tiek Europos tiekimo šaltiniai.
4. NAUDOTOJŲ INTERESAI
(144)
Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas trylikai galimų naudotojų, bet tik du iš jų Komisijai atsakė.
(145)
Pagrindiniai nagrinėjamojo produkto naudotojai Sąjungoje - maisto, gėrimų ir vaistų pramonė. Todėl nagrinėjamojo produkto paklausa priklauso nuo šių pramonės šakų padėties.
(146)
Apie save pranešusių naudotojų pelno dydis, susijęs su vartojimo grandies produktais, kuriuose naudojamas natrio ciklamatas, buvo didelis. Iš tiesų, antidempingo muitų poveikis jų bendroms sąnaudoms buvo toks mažas (mažesnis nei 1 %), kad taikomos priemonės jiems neturėjo neproporcingo poveikio.
5. TIEKĖJŲ INTERESAI
(147)
Klausimynas buvo išsiųstas aštuoniems galimiems tiekėjams, tačiau nė vienas Komisijai neatsakė. Remiantis turima informacija, panašu, kad jų verslo dalis, susijusi su natrio ciklamatu, yra nereikšminga. Bet kuriuo atveju, jei vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis toliau prastės, jo žaliavų tiekėjams dėl to gali būti padarytas tam tikras, nors ir nedidelis, bet neigiamas tiesioginis poveikis. Todėl pagrįsta daryti prielaidą, kad priemonės būtų naudingos ir tiekimo pramonei, nes jos padėtų išsaugoti vieną iš jų pirkėjų.
6. IŠVADA DĖL SĄJUNGOS INTERESŲ
(148)
Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų nustatyti antidempingo priemonių.
G. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(149)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytas priemones reikėtų taikyti toliau,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00 (TARIC kodas 2929900010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Muito norma
(EUR už kilogramą)
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian rajonas, Bao An, Shenzhen, 518102, Kinijos Liaudies Respublika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, ekonominė ir technologijų zona, Yangquan miestas, Shanxi 045000, Kinijos Liaudies Respublika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika
0,11
A473
Visoms kitoms bendrovėms
0,26
A999
Indonezija
PT. Golden Sari (chemijos pramonė), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin Nr. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija
0,24
A502
Visoms kitoms bendrovėms
0,27
A999
3. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (5), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis šio straipsnio 2 dalimi, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.