РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugpjūčio 12 d.
dėl žemės ūkio produktų, išskyrus cukrų, perteklinių atsargų kiekio nustatymo ir dėl jų pašalinimo, susijusio su Bulgarijos ir Rumunijos įstojimu į ES, finansinių pasekmių
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5524)
(Tekstas autentiškas tik rumunų kalba)
(2010/454/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutartį,
atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo V priedo 3 skyriaus 4 dalį,
kadangi:
(1)
Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto V priedo 3 skyriaus 2 dalyje numatyta, kad bet kurios privačios ar viešosios produktų atsargos, įstojimo į ES dieną esančios laisvoje apyvartoje Bulgarijos ir Rumunijos (toliau - naujosios valstybės narės) teritorijoje ir viršijančios kiekį, kurį būtų galima vertinti kaip įprastines perkeliamąsias atsargas, turi būti pašalintos naujųjų valstybių narių sąskaita. Kiekvieno produkto įprastinių perkeliamųjų atsargų sąvoka apibrėžiama remiantis konkrečiais kiekvieno bendro rinkos organizavimo kriterijais ir tikslais.
(2)
Atsižvelgiant į kiekvienam rinkos organizavimui būdingus kriterijus bei tikslus ir į kainų, egzistavusių naujosiose valstybėse narėse prieš įstojimą į ES, santykį su Bendrijos kainomis, įprastinės perkeliamosios atsargos turėtų būti vertinamos pagal kiekvienam sektoriui būdingus veiksnius.
(3)
Perteklinių atsargų lygis turėtų būti apskaičiuojamas remiantis 2006 m. vidaus gamybos pokyčiu pridėjus importą ir atėmus eksportą, lyginant su vidutiniu trejų ankstesnių metų vidaus gamybos pokyčiu pridėjus importą ir atėmus eksportą.
(4)
Apskaičiavimo rezultatai turėtų būti pakoreguoti atsižvelgiant į tai, kad kai kurių kategorijų produktai, pvz., sviestas ir lydytas sviestas, įvairios kokybės ryžiai, apyniai, sėklos, vyno kilmės etilo alkoholis, tabakas ir javai, gali būti pakeisti vieni kitais ir vertinami kaip viena grupė, kurioje tam tikrų produktų atsargų padidėjimą atsveria kitų produktų atsargų sumažėjimas.
(5)
Siekiant atsižvelgti į ekonomikos augimą per pertekliniam atsargų kiekiui apskaičiuoti skirtą laikotarpį ir dėl to galimai padidėjusį maisto suvartojimą, pradėta taikyti tiesinės tendencijos funkcija, pradžioje remiantis 2003-2005 m. gamybos ir prekybos duomenimis. Jei pradėjus taikyti tiesinės tendencijos funkciją gautas rezultatas rodė didesnį perteklių, buvo remtasi vidutiniu trejų ankstesnių metų vidaus gamybos pokyčiu pridėjus importą ir atėmus eksportą.
(6)
Nedideliems perteklinių atsargų kiekiams pašalinti nustatyta riba: jei tam tikro produkto perteklinių atsargų kiekis neviršijo 10 % kiekio, kurį būtų galima vertinti kaip to produkto įprastines perkeliamąsias atsargas, buvo laikoma, kad bauda valstybei narei neturėtų būti skiriama. Ši 10 % riba nustatoma atsižvelgiant į tam tikromis pasirengimo narystei aplinkybėmis surinktos statistinės informacijos paklaidą ir į šios užduoties sudėtingumą bei mastą.
(7)
Be to, Komisija paragino naująsias valstybes nares pateikti argumentus dėl konkrečių situacijų, kuriose būtų pateisintos didesnės nei įprasta atsargos, ir juos įvertino. Įvertinus argumentus skaičiai, nustatyti pagal 1-6 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, pakeisti nebuvo.
(8)
Apskaičiavimas turėtų būti pagrįstas oficialiais valstybių narių Eurostatui pateiktais duomenimis, jei jų turima. Jei dėl statistinių duomenų konfidencialumo tokių duomenų neturima, turėtų būti naudojami oficialūs naujųjų valstybių narių Komisijai pateikti duomenys.
(9)
Bulgarijos atveju, pagal 1-6 konstatuojamosiose dalyse nustatytą metodiką matematiškai apdorojus 8 konstatuojamojoje dalyje nurodytą statistinę informaciją gautas rezultatas rodo, kad perteklinių atsargų neturima, todėl nereikia svarstyti jokių 7 konstatuojamojoje dalyje minėtų argumentų dėl konkrečių situacijų.
(10)
Norint apskaičiuoti finansines perteklinių atsargų susidarymo pasekmes, reikėtų apskaičiuoti jų šalinimo išlaidas. Kadangi konservuotiems grybams, kurių susidarė dideli perteklinių atsargų kiekiai, eksporto grąžinamosios išmokos netaikomos, atliekant atitinkamus skaičiavimus tikslinga remtis vidutinių vidaus ir išorės kainų skirtumais. Atsižvelgiant į tai, kad finansinės pasekmės, susijusios su perteklinių atsargų susidarymu, yra laikinos, susijusios valstybės narės atitinkamas sumas turėtų sumokėti į Sąjungos biudžetą. Būtina nustatyti tokių mokėjimų datą. Atsižvelgiant į sunkias ekonomines sąlygas, kurias nurodė Rumunija, nuspręsta šias sumas leisti sumokėti per ketverius metus.
(11)
Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priede nurodyti žemės ūkio produktų kiekiai, esantys Bulgarijos ir Rumunijos laisvoje apyvartoje įstojimo į ES dieną ir viršijantys kiekius, kuriuos galima laikyti įprastinėmis perkeliamosiomis atsargomis 2007 m. sausio 1 d., ir sumos, kurias dėl šių kiekių šalinimo išlaidų privalo mokėti šios naujosios valstybės narės.
2 straipsnis
1. Priede nurodytos sumos vertinamos kaip Sąjungos biudžeto pajamos.
2. Rumunija šias priede nurodytas sumas į Sąjungos biudžetą gali mokėti keturiomis vienodomis dalimis. Pirma dalis sumokama iki paskutinės dienos antro mėnesio, einančio po mėnesio, kurį apie šį sprendimą pranešama minėtai naujajai valstybei narei. Kitos dalys sumokamos atitinkamai iki 2011 m. spalio 31 d., 2012 m. spalio 31 d. ir 2013 m. spalio 31 d.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Rumunijai.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugpjūčio 12 d.