РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 февруари 2011 година
относно държавна помощ C 48/08 (ex NN 61/08), предоставена от Гърция на Ellinikos Xrysos SA
(нотифицирано под номер C(2011) 1006)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/452/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, (1) по отношение на мярка за помощ № C 48/2008 (ex NN 61/2008) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с цитираните по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 9 юли 2007 г. Комисията получи жалба, в която се твърди, че Гърция е предприела две мерки за предоставяне на държавна помощ на Ellinikos Xrysos SA (наричано по-долу: „Ellinikos Xrysos“). След обмен на информация, на 10 декември 2008 г. Комисията откри официална процедура по разследване на предполагаемите мерки.
(2)
Гърция представи мненията си относно решението за откриване на Комисията на 23 февруари 2009 г.
(3)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: от Ellinikos Xrysos, получателят на предполагаемите мерки, на 10 април 2009 г.; от European Goldfields Ltd, основният акционер в Ellinikos Xrysos, на 10 април 2009 г.; от синдикатите на мини Cassandra на 2 април 2009 г.; от Hellenic Mining Watch, гръцко дружество с предмет на дейност „опазване на околната среда и обществеността от отрицателните въздействия на минното дело и опазване на националното богатство“ (4), на 6 април 2009 г.
(4)
Мненията бяха предадени на Гърция с писма от 6 май 2009 г. и 7 юли 2009 г. Гърция отговори на мненията на заинтересованите страни с писма от 3 юни 2009 г., 20 юли 2009 г. и 23 септември 2009 г.
(5)
Комисията изиска допълнителна информация от гръцките органи с писма от 19 юни 2009 г., 11 декември 2009 г. и 22 април 2010 г., на които Гърция и Ellinikos Xrysos отговориха с писма от 23 юли 2009 г., 29 юли 2009 г., 15 януари 2010 г., 11 февруари 2010 г., 12 февруари 2010 г., 4 май 2010 г. и 27 май 2010 г. Беше осъществен допълнителен неофициален обмен на информация по електронна поща през май 2010 г. между службите на Комисията и гръцките органи. Бяха проведени срещи между службите на Комисията и гръцките органи на 11 февруари 2009 г. и 24 юни 2010 г. и между службите на Комисията и предполагаемия получател на 2 февруари 2009 г. и 26 юни 2009 г.
II ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
II.а. ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ПРАВАТА И РАЗРЕШИТЕЛНИТЕ ЗА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА МИНИ
(6)
Право за експлоатация на мини е правото на влизане във владение и заемане на конкретен поземлен участък с цел обработването му или чрез подземни изкопни работи, или чрез открити минни работи за добиване на минерални руди от находища, които могат да се намират в този участък. Това право се прехвърля заедно с имота, на който ще бъдат извършвани минни работи, като неразделна част от него.
(7)
Правото за експлоатация на мини се различава от разрешителното за експлоатация на мини, което представлява лицензия за осъществяване на минни операции. Това разрешително се предоставя от компетентните органи след оценка на предоставените доклад за осъществимост и екологични изследвания. В разглеждания случай, към момента на продажбата от 2003 г., разрешителните за експлоатация на мини се предоставят от Министерството на развитието.
II.б. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(8)
Ellinikos Xrysos е голямо минодобивно дружество с предмет на дейност добив на злато, мед, олово, сребро и цинк. През 2009 г. то реализира оборот в размер на 44,7 млн. EUR (с доходи след данъчно облагане в размер на 1,7 млн. EUR) и в него работят около 350 служители. Към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ (вж. параграфи 11 и 16-18) Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, тъй като то е свързано с голямо предприятие. В съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определянето на микропредприятията и на малките и средни предприятия (5): a) категорията на микропредприятията и малките и средни предприятия (МСП) включва предприятия, в които работят по-малко от 250 лица, и които имат годишен оборот, ненадвишаващ 50 млн. EUR, и/или общ годишен баланс, който не надвишава 43 млн. EUR (приложение, дял 1, член 2, параграф 1); б) за да бъдат премахнати от категорията на МСП, групите от предприятия, чиято икономическа мощ може да надвишава мощта на истинските МСП, трябва да бъде направено разграничение между различните видове предприятия в зависимост от това дали те са автономни (параграф 9 от съображенията); в) „автономно предприятие“ е всяко едно предприятие, което не е класифицирано като свързано предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 1); и г) „свързано предприятие“ е предприятие, в което значителна част от правата на глас на акционерите или членовете е собственост на друго предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 3, буква а)). В разглеждания случай, през декември 2003 г. (моментът на продажбата от 2003 г.), 53.3 % от акциите в Ellinikos Xrysos (160 000 акции от общо 300 000) са собственост на дружеството Greek Mines SA, дъщерно дружество на дружеството Aktor SA. Размерите на най-скорошните годишни обороти, реализирани от Aktor, т.е. за 2001 и 2002 г., са 120,9 млн. EUR и съответно, 302,6 млн. EUR. Освен това, размерите на двете най-скорошни общи годишни баланси са 151,9 млн. EUR и съответно, 260 млн. EUR (6). Въз основа на тези данни, Aktor се определя като голямо дружество. Поради това, Ellinikos Xrysos представлява голямо дружество към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ.
(9)
Настоящите акционери на Ellinikos Xrysos са European Goldfields Greece BV (65 % от акциите), Hellas Gold BV (30 % от акциите) и Aktor SA, гръцко строително и енергийно дружество (5 % от акциите). European Goldfields Greece BV и Hellas Gold BV са дъщерни предприятия на European Goldfields Ltd, канадско дружество, което се занимава с придобиване, проучване и разработване на имоти, в които се намират находища на полезни изкопаеми на Балканите.
(10)
Ellinikos Xrysos е собственик на и експлоатира мините Cassandra. То закупува тези мини и правата за тяхната експлоатация от гръцката държава през декември 2003 г. Мините Cassandra се намират в Северна Гърция. Те включват златните мини Olympias и Skouries и медно-цинковите мини Stratoni.
(11)
Преди 2003 г. мините Cassandra са собственост на дружеството TVX Hellas SA, което ги придобива през 1995 г. от гръцката държава чрез публичен търг за 11 млрд. GRD (приблизително 39,8 млн. EUR (7)).
(12)
През 2002 г. Държавният съвет на Гърция анулира разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, по-специално на мините Olympias и Stratoni. Разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Olympias са анулирани поради екологични причини, които са били оценени като сериозни. Разрешителното за експлоатация на мини на мините Stratoni е анулирано, тъй като гръцката държава го е издала неправомерно, чрез орган, който не е бил упълномощен за това.
(13)
След споменатото анулиране от Държавния съвет, компетентното Министерство на развитието е издало два акта по отношение на Stratoni: 1) на 7 януари 2003 г., акт, постановяващ прекъсване на операциите в Stratoni; и 2) на 29 януари 2003 г., акт, постановяващ приемането на допълнителни мерки за сигурност в Stratoni. На 18 февруари 2003 г., в съответствие с решението за анулиране на Държавния съвет, Министерство на развитието издава още един акт, по силата на който се разрешава започване на операциите в Stratoni и анулиране на издадените от него в предходни периоди актове от 7 и 29 януари 2003 г. Актът от 18 февруари 2003 г. е валиден към момента на продажбата на мините на Ellinikos Xrysos.
(14)
Освен това, в резултат на споменатото анулиране на разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, Kinross (канадско минодобивно дружество), собственик на TVX Hellas, преустановява своето финансиране, за да запази борсовата стойност на акциите. Това принуждава TVX Hellas да подаде молба за откриване на производство по несъстоятелност.
II.в. МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
(15)
На 12 декември 2003 г. мините Cassandra са прехвърлени от TVX Ellas на гръцката държава срещу цена от 11 млн. EUR при условията на извънсъдебно уреждане на спорове между тях, в контекста, на което се изчистват претенциите помежду им (претенцията, която TVX Hellas има към Гърция е в размер на 293,5 млн. EUR). На същия ден гръцката държава продава мините Cassandra на Ellinikos Xrysos за 11 млн. EUR без предварителна оценка на активите или открит търг. Продажбата включва: а) мините Stratoni, Skouries и Olympias, заедно със съответните права за експлоатация на мини; б) земя; в) запаси от полезни изкопаеми; и г) дълготрайни активи (оборудване за минодобив и преработка, къщи за работниците и промишлени сгради). Според гръцките органи целта на мярката е намиране на собственик, който желае да експлоатира мините като по този начин запазва трудовата заетост и опазва околната среда.
II.г. МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИТЕ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
(16)
Мините Cassandra са продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos посредством договор между двете страни, който е ратифициран по силата на Закон 3220/2004 (8). Съгласно този закон Ellinikos Xrysos е освободено от всякакъв вид данък. Освен това са намалени хонорарите за правни услуги и другите хонорари до размер от само 5 % от действителната сума, която обикновено е трябвало да бъде платена. По мнение на гръцките органи, целта на мярката е била създаване на стимул за потенциалните купувачи, тъй като стойността на мините е била отрицателна.
(17)
Съгласно гръцкото законодателство (9), данъкът върху прехвърлянето на недвижими имоти е 7 % от стойността на прехвърляния имот за първия транш от 15 000 EUR и 9 % за останалата сума. Освен това, съгласно гръцкия Кодекс за минодобива (10), специалният данък върху прехвърлянето на правата за експлоатация на мини е 5 % от стойността на прехвърляното право (т.е. стойността на мината).
(18)
В настоящото решение Комисията е изчислила, че общата стойност на помощта е в размер на 15,34 млн. EUR за мерки 1 и 2, като преди това тя е проверила:
а)
стойността на трите отделни мини (Stratoni, Olympias и Skouries), които съставляват мините Cassandra въз основа на икономически фактори, приложими към момента на продажбата, както и възможността тези мини да бъдат в експлоатация (вж. подробен анализ в параграфи 63-79);
б)
стойността на земята, на която се намират мините Cassandra, както е изчислена в доклада за оценка (вж. параграф 19) и потвърдена при отчитане на платената цена за по-голямата част от този имот в рамките на открит търг, проведен през 1995 г. (вж. подробен анализ в параграфи 80-90);
в)
стойността на запасите от полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos чрез продажбата от 2003 г. въз основа на същия доклад за оценка (вж. подробен анализ в параграфи 91-97);
г)
размера на дължимия данък, от който Ellinikos Xrysos е освободен по силата на договора за продажба (вж. подробен анализ в параграфи 118-124).
(19)
В решението за откриване от 10 декември 2008 г. Комисията запита дали мините Cassandra са били продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos по тяхната пазарна стойност, тъй като продажбата е била осъществена без провеждането на открит търг или независима оценка на активите, както и дали тази продажба по цена по-ниска от пазарната стойност е била осъществена съгласно разпоредбите на ДФЕС. Беше направена справка с доклад за оценка на активите на мини Cassandra, издаден по искане на European Goldfields, акционер в Ellinikos Xrysos. Съгласно този доклад, справедливата пазарна стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 500 млн. USD (равняващи се на 411 млн. EUR на 30 юни 2004 г. по обменния курс от 1,2155 USD/EUR (11)). Докладът (наричан по-долу „Докладът на Behre Dolbear“) е издаден от Behre Dolbear International Ltd, която, по мнение на European Goldfields (12) е „водеща международна консултантска фирма в сферата на минералната индустрия“.
(20)
Комисията освен това запита дали освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги представлява облекчение от финансовите задължения към държавата, които са съвместими с ДФЕС.
III МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
III.а. МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ПОЛУЧАТЕЛЯ
(21)
Мненията на Гърция и получателя се препокриват до голяма степен и поради това Комисията ще ги представи заедно, в параграфи 22-31.
(22)
По мнение на гръцките органи и получателя, Гърция е действала в качеството на посредник по време на продажбата от 2003 г. само поради факта, че TVX Hellas, което се е намирало по средата на процедура по обявяване в несъстоятелност, не е могло да продаде директно мините на Ellinikos Xrysos. Освен това те заявяват, че Гърция никога не е била собственик на мините и не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Също така те твърдят, че през 1995 г. е била осъществена сделка по продажба между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация, както и че поради това, в продажбата от 2003 г. не участват каквито и да било държавни ресурси.
(23)
Освен това, гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена, или дори е била отрицателна поради продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини. Отрицателната пазарна стойност на мините може да бъде доказана също така и от факта, че Kinross, собственик на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция. Те посочват, че положителната цена, платена от Ellinikos Xrysos, което също е частно дружество, е оправдана от клаузата за анулиране, съдържаща се в договора, която е премахнала риска за купувача. Освен това, те изтъкват, че земя, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и тя няма пазарна стойност, тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в тези области. По тази причина те твърдят, че намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини, което се дължи на продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини, също така е довело до намаляване на стойността на земята. Накрая, по отношение на запасите от злато, които са били част от активите, продадени на Ellinikos Xrysos, те заявяват, че през 2003 г. тези запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи, каквито са разходите за превоз и обогатяване.
(24)
В допълнение на изложеното по-горе и във връзка с критериите за пазарна икономика, които следва да бъдат взети предвид при дадена сделка, гръцките органи и получателят твърдят, че тези критерии включват също така и екологични и социални съображения, свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. Това е подкрепено от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси като е платил съответните компенсации. Освен това те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. Същевременно те изтъкват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos също е била оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. По мнение на Гърция и получателя, TVX Hellas е щяла да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да направи това. Освен това, те посочват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas. Накрая те изтъкват, че цената, платена по време на продажбата от 2003 г. е представлявала действителната стойност на мините, което означава стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По отношение на Skouries, Гърция и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. Освен това те твърдят, че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение в Skouries. Поради изложените по-горе причини, те заявяват, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos.
(25)
По отношение на доклада на Behre Dolbear, нито Гърция, нито получателят подлагат на съмнение надеждността на Behre Dolbear. При все това, и двете страни изразяват възражения срещу доклада като посочват, че той не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите, а неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.). Освен това те твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear се отнася за активите, заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, при условие че разрешителни за експлоатация на мини ще бъдат предоставени на по-късен етап от гръцката държава. Освен това те твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, както и че поради това, той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Накрая те изтъкват, че на страница 37 от доклада, в таблица 5.3, Behre Dolbear изчислява, че нетната текуща стойност на мините Cassandra, в които се извършват предпроизводствени операции е отрицателна, в размер на - 2,59 млн. USD; поради това действително платената цена (11 млн. EUR) е под пазарната стойност на мините.
(26)
Ако, все пак докладът на Behre Dolbear бъде използван, Гърция твърди, че от трите различни метода, изложени в доклада, може да бъде приет единствено приходният подход, тъй като той е основен, международно използван метод за оценка и може да бъде използван само по отношение на датата на заверяване на доклада и при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция.
(27)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. Освен това те посочват, че TVX Hellas има взимания в размер на 293,5 млн. EUR към Гърция, дължащи се на щетите, които произтичат от инвестициите в мините (които са спрели да бъдат в експлоатация след решенията за анулиране от 2002 г.) и разходите, направени за опазване на околната среда. Те твърдят, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, тъй като минодобивната дейност изисква голям брой работници, но същевременно не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места. Накрая те посочват, че ако Комисията издаде нареждане за възстановяване, може да бъде подадено искане за анулиране на договора като в този случай от гръцката държава може да бъде изискано да възстанови 11 млн. EUR на дружеството, а активите могат да ѝ бъдат върнати.
(28)
Освен това гръцките органи твърдят, че е възможно да се направи позоваване на стойността, определена по време на открития търг от 1995 г., и че стойността на земята може да бъде считана за непроменена. Те посочват, че методът, използван в доклада на Behre Dolbear (методът на приходния подход) може да бъде приет, но само по отношение на датата на доклада (30 юни 2004 г.) и само при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция. Накрая гръцките органи приемат, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(29)
По отношение на освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги, по мнение на получателя, законовият данък върху прехвърлянето на мини не е бил приложим в разглеждания случай. Освен това, по мнение на Гърция, стойността на мините е била отрицателна и поради това е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Гърция твърди също така, че член 173 от гръцкия Кодекс за минодобива предвижда данъчна ставка в размер на приблизително 5 %, но само за сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“), което, по мнение на Гърция означава сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика; поради това тя не е била приложима в разглеждания случай. Освен това получателят твърди, че договорът за продажба все още не е окончателен поради наличието на клауза за анулиране и в резултат на това, налагането на какъвто и да било вид данък би било прибързано действие. Накрая получателят твърди, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени.
(30)
Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица.
(31)
Накрая и Гърция и получателят твърдят, че ори и продажбата от 2003 г. да е представлявала помощ в полза на Ellinikos Xrysos, последното е отговаряло на условията за помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. като и двата документа са били приложими към момента на продажбата, а дружеството се е намирало в област, която отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Получателят твърди също така, че той може да отговаря на условията за помощ съгласно Общия регламент за групово освобождаване, Насоките за държавна помощ за опазване на околната среда за 2008 г. и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като въпросната инвестиция е свързана със сектор и област от жизненоважно национално значение. По отношение на освобождаването от данъци, по мнение на получателя, данъкът е бил в размер на 38 000 EUR; поради това той е бил по-нисък от прага de minimis (100 000 EUR за всеки период от три години) (13) и не е довел до каквато и да било полза за Ellinikos Xrysos.
III.б. МНЕНИЯ ОТ ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(32)
Комисията също получи мнения относно решението за откриване и от Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear. Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработица, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като посочва, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници.
(33)
Hellenic Mining Watch отхвърля по подобен начин и екологичните причини, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Накрая Hellenic Mining Watch твърди, че активите на мините са включвали също така и запаси от златосъдържащи минерали със значителна стойност в размер на 80 млн. EUR, които не са били посочени в договора за продажба, сключен с Ellinikos Xrysos.
(34)
В своята реакция на мненията на Hellenic Mining Watch, Гърция припомня становището, че Ellinikos Xrysos не е получило каквато и да било държавна помощ. По-специално Гърция заявява, че тя не е била нито собственикът, нито продавачът на мините, а просто посредник по сделка между две частни страни. Освен това Гърция заявява, че твърденията на Hellenic Mining Watch са неясни, неточни и противоречиви. Накрая Гърция заявява, че Hellenic Mining Watch се стреми към връщането на мините Cassandra на държавата, тъй като неговата крайна цел е опазването на околната среда.
(35)
Накрая Комисията получи мнения относно решението за откриване също така и от синдикатите на мините Cassandra (15), в които се изразяват съмнения за това, че мерките представляват неправомерна държавна помощ, и в които се споменава приносът на мините за икономиката и заетостта.
IV ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(36)
Въз основа на изложените по-горе факти и доводите на Гърция и други трети страни, Комисията ще оцени въпросните мерки в следващия раздел. На първо място Комисията ще оцени наличието на помощ в обстойно разглежданите мерки, за да установи дали е налице помощ или не (подраздел IV.а). На второ място, когато дадена мярка действително включва помощ, Комисията ще оцени нейната съвместимост с вътрешния пазар (подраздел IV.б).
IV.а. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(37)
За да констатира дали дадена мярка представлява помощ, Комисията трябва да прецени дали обжалваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(38)
В светлината на тази разпоредба Комисията ще прецени по-долу дали обжалваните мерки в полза на Ellinikos Xrysos представляват държавна помощ.
МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
a. Предимство
(39)
Когато държавата продава актив на цена по-ниска от пазарната стойност, това предоставя предимство на купувача (той получава актив на субсидирана цена), което може да представлява държавна помощ. Обратно, актив се продава по пазарна стойност (и следователно е изключена държавна помощ), когато цената се определя от независим оценител и съответства на продажната цена, или когато продажбата се осъществява чрез конкурентна, открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура и е избрана най-високата оферта (16).
(40)
В разглеждания случай, мините Cassandra са продадени без открит търг или оценка от какъвто и да било вид. За да избегне предоставяне на държавна помощ, държавата трябва да действа като разумен, частен собственик, който се стреми към максимализиране на печалбите, т.е. „продавач в условията на пазарна икономика“ и да се старае да постигне най-добрият финансов резултат от всяка една печалба. Следователно, в разглеждания случай Комисията е преценила дали гръцката държава е действала като продавач в условията на пазарна икономика.
(41)
Гръцките органи и получателят твърдят, че екологичните и социалните въпроси също следва да бъдат считани за критерии за пазарна икономика, тъй като те са свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. По тяхно мнение, доводът им е подкрепен от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси, като е изплатил компенсации на своите служители, включително за екологични задължения за минали периоди (задължения преди продажбата през 2003 г.). Те заявяват, че по същия начин, продавач в условията на пазарна икономика би се съгласил на намалена цена, за да отговори на екологичните и социалните опасения.
(42)
Комисията не може да приеме изложеният по-горе довод. Екологичните и социалните опасения, по своя характер, са опасения от обществен интерес, по отношение на които публичните органи предприемат действия. Продавач в условията на пазарна икономика може да вземе предвид въпроси, свързани с безработицата и околната среда, в най-добрия случай, до ограничена степен, за да опази или подобри репутацията на предприятието като агент, който е отговорен за социални и екологични въпроси, като това не трябва да бъде в значителен ущърб на неговите финансови интереси. Във всеки случай, в контекста на всяка една продажба, един разумен продавач в условията на пазарна икономика следва да оценява и определя в количествено отношение всички плащания или разходи, произтичащи от тези въпроси, за да прецени как те могат да окажат влияние върху приемливата цена. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че договорът не включва никакви финансови спецификации от този вид, а Гърция не е доказала, че към момента на продажбата тя е направила каквато и да било оценка на тези финансови разходи.
(43)
Гръцките органи и получателят също така заявяват, че мините са имали отрицателна пазарна стойност, което се доказва от факта, че дружество Kinross, собственикът на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция.
(44)
Комисията не може да приеме гореизложеният довод. TVX Hellas е преустановило своите стопански операции в мините Cassandra поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мините от Държавния съвет. При все това, Stratoni е имала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата ѝ от TVX Hellas на Гърция (вж. параграф 13), докато разрешителното на Olympias е останало анулирано. Поради това Комисията счита, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е свързано с неуспеха на неговите значителни инвестиции в Olympias. Поради това поведението на TVX Hellas е било свързано със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(45)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. По отношение на последното те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. По отношение на заетостта, гръцките органи и получателят приемат, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, но пък твърдят, че не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места, както и че минодобивната дейност изисква голям брой работници.
(46)
Във връзка с изложеното по-горе Комисията отбелязва, че стойността на продадените активи не е била оценена по какъвто и да било начин преди продажбата, както и че продажбата не е била осъществена посредством открита процедура, а чрез пряк контакт с купувача. По отношение на екологичните разходи, за които се предполага, че са били поети от Гърция, Комисията отбелязва, че тези разходи не са споменати в договора или в който и да било съвременен документ. Освен това Комисията отбелязва, че на купувача не са наложени никакви допълнителни задължения за опазване на околната среда, освен задълженията, предвидени в приложимото законодателство. Комисията счита, че ако занапред екологичните разходи ще бъдат считани за фактор при определянето на продажната цена, всеки частен продавач ще трябва внимателно да оценява и представя в количествено изражение тези разходи преди определяне на продажната цена. Гърция не е доказала, че, към момента на продажбата тя е направила такава оценка и представяне в количествено изражение, или пък че тя по друг начин е взела предвид всички екологични разходи.
(47)
Комисията отбелязва също, че договора за продажбата от 2003 г. не е включвал клауза, изискваща от купувача да поддържа или създава минимален брой работни места. Следователно Комисията не може да приеме довода, че купувачът е бил натоварен със задължение за поддържане на по-голям брой работни места, отколкото е необходимо от икономическа гледна точка, тъй като договорът за продажба не е съдържал каквото и да било задължение за поддържане на конкретен брой работни места. По тази причина Комисията счита, че от гледна точка на един частен продавач, нито един довод, свързан с броя на работните места или запазването на заетостта не може да бъде основание за продажна цена, която е по-ниска от пазарната стойност на мините.
(48)
Следователно, въз основа на параграфи 46 и 47, Комисията не може да приеме доводите на Гърция и получателя, изложени в параграф 45.
(49)
По въпроса за запазването на заетостта и опазването на околната среда (вж, параграф 45), Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработицата, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници. Hellenic Mining Watch освен това заявява, че Ellinikos Xrysos е получило предимство, тъй като член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба.
(50)
По отношение на втория довод на Hellenic Mining Watch, изложен по-горе, Комисията отбелязва, че договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Комисията счита, че гореизложената разпоредба на договора не предоставя самостоятелно предимство на Ellinikos Xrysos, отделно от продажната цена. Клаузите за разпределяне на различни финансови задължения за минали периоди между продавач и купувач не са рядко срещани в договорите с частни лица. В крайна сметка страните по дадена продажба взимат предвид тези клаузи, когато определят продажната цена. По тази причина последният въпрос в настоящия случай е дали продажбата, при отчитане на условията, при които тя е извършена, е отразила пазарната стойност на мините.
(51)
Гръцките органи и получателят твърдят, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos, тъй като цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas, собственикът на мините Cassandra преди гръцката държава.
(52)
Комисията не приема гореизложения довод. Тя счита, че балансовата стойност на TVX Hellas не може да бъде взета предвид при оценката на стойността на активите, тъй като тя е резултат от обезценката на стойността в счетоводните отчети на дружеството за целите на данъчното облагане (17) и представя счетоводната стойност на активите. Съгласно установената съдебна практика (18), счетоводната стойност не винаги е еднаква с пазарната стойност, когато целта е оценяване на активите за определяне на тяхната продажна цена. Освен това, въпросните активи са били прехвърлени самостоятелно, а обезценката, извършена от предходния собственик е засягала само неговите собствени счетоводна отчетност и данъчно облагане.
(53)
Гръцките органи и получателят заявяват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos е оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. Последното е щяло да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да го направи.
(54)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че цената, платена от Гърция на TVX Hellas е била резултат от изчистването на претенциите, които двете страни имат помежду си. Освен това Комисията отбелязва, че претенцията на TVX Hellas към Гърция е била в размер на 293,5 млн. EUR (вж. параграф 15). Следвайки тази логика, ако претенциите на двете страни са били различни, окончателният резултат от уреждането им е можел да бъде различен, макар че той е щял да бъде свързан с продажбата на едни и същи активи. По тази причина Комисията счита, че изчистването на претенциите не е отразявало стойността на продадените активи.
(55)
Същевременно Комисията отбелязва, че претенциите са се състояли от искания за обезщетение, предявени и от двете страни. По-специално претенцията на Гърция е била свързана с екологичните щети, които се предполага, че са били причинени от TVX Hellas. Претенцията на TVX Hellas е била свързана с екологичните разходи и загуби от инвестиции, които се предполага, че дружеството е претърпяло поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мини през 2002 г. Освен това Комисията отбелязва, че стойността на активите не е била оценена по никакъв начин към момента на споменатото по-горе изчистване. По тази причина цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е била свързана с предполагаемите задължения на двете страни, а не със стойността на активите.
(56)
Накрая Комисията отбелязва, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е било свързано с неуспеха на неговата значителна инвестиция в Olympias и следователно, със стойността на инвестицията в Olympias, а не със стойността на мината Stratoni. Ellinikos Xrysos не е направило никаква такава инвестиция и следователно не е било засегнато от неуспеха на тази инвестиция. Поради тази причина Комисията счита, че цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е отразявала само търговското отношение между TVX Hellas и Гърция, както и конкретното състояние на TVX Hellas към момента на продажбата. Следователно тя не може да бъде показател за отделно търговско споразумение, като сключеното между Гърция и Ellinikos Xrysos.
(57)
В светлината на изложеното по-горе (параграфи 54-56), Комисията заключва, че не съществува каквато и да било връзка между изчистването на претенциите между Гърция и TVX Hellas и стойността на активите.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе, и за да се установи дали продажната цена е отразявала пазарната стойност на активите, Комисията е разделила активите на три категории: а) мини; б) земя; и в) запаси от полезни изкопаеми. За изчисляване на пазарната стойност на активите, Комисията е използвала доклада на Behre Dolbear (вж. параграф 19). По отношение на земята Комисията е проверила стойността, посочена в доклада като е използвала цената, платена за въпросната земя в предходен търг, проведен през 1995 г. (вж. параграф 11).
(59)
Гърция и получателят твърдят, че доклада на Behre Dolbear не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите. Комисията не може да приеме този довод, тъй като привличането на вниманието на инвеститорите е съществено важна и законна цел на всеки един доклад за оценка, издаден по искане на оператори в условията на пазарна икономика, които се стремят към получаването на финансови средства от финансовите пазари. Проверката на валидността на всяка една оценка е от съществено значение, но самият факт, че даден доклад за оценка има за цел да привлича инвеститорите, не е достатъчно основание за неговото дискредитиране.
(60)
Гърция и получателят твърдят също така, че докладът не може да бъде взет предвид, тъй като неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.).
(61)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че датата на доклада на Behre Dolbear действително е 30 юни 2004 г., но неговото съдържание може да бъде считано за актуално към момента на продажбата от декември 2003 г., тъй като то се основава на колебанията на цените на металите през периода 1993-2003 г.
(62)
Гръцката държава и Ellinikos Xrysos твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, и че поради тази причина той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Комисията не може да приеме този довод, тъй като, за да се изчисли общата стойност на дружеството, докладът предвижда подробна оценка на стойността на продадените активи с разбивка по отделни статии.
a.a Изчисляване на стойността на мините
a.a.1. Доводи, свързани със стойността на мините
(63)
Гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена или дори отрицателна поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мините. Те настояват също, че цената, платена при продажбата от 2003 г. отразява стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По-специално, Гърция приема, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(64)
Комисията отбелязва, че решенията за анулиране от 2002 г. са засегнали единствено стойността на Olympias, тъй като към момента на продажбата Stratoni е имала валидни разрешителни за експлоатация и следователно е имала стойност. По същото време TVX Hellas преустановява експлоатацията поради неуспех на инвестициите си в областта на добива на злато, когато разрешителните за експлоатация на мината Olympias са анулирани. Ето защо неговото поведение е свързано единствено със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(65)
По отношение на Skouries, гръцките органи и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. и че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение там.
(66)
Комисията отбелязва, че Skouries не е имала разрешителни за експлоатация на мини или изградена минна инфраструктура. При все това, гръцките органи и получателят не успяха да представят информация или съществени доводи, че експлоатацията на мината Skouries няма административни разрешителни или икономическа осъществимост. Също така, според доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработването и изграждането на мината в Skouries са били 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR. В своя доклад Behre Dolbear изразява своята гледна точка, че тези разходи са „разумни“. Комисията следователно счита, че не са съществували административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или строителството на минна инфраструктура и извършването на минни операции в Skouries.
(67)
Въз основа на горното (параграфи 63-66) Комисията счита, че към момента на продажбата пазарната стойност на Olympias действително е била застрашена от решенията за анулиране от 2002 г., но пазарната стойност на Stratoni и Skouries не е била. Следователно, към момента на продажбата от 2003 г. е било възможно да се изчисли пазарната стойност на мините Cassandra.
а.а.2. Изчисляване на стойността на мините
(68)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията проучи всяка от трите мини, които влизат в състава на мините Cassandra (Stratoni, Olympias и Skouries) по отношение на следните два въпроса: а) стойност на мината, която следва да се базира на икономическите фактори, приложими към момента на продажбата и б) възможност за експлоатация на мината, за да бъде реализирана горепосочената стойност. На базата на тези два фактора, Комисията стигна до заключението, че мините Stratoni и Skouries са имали определена стойност, която е можела да бъде реализирана, но е трудно да се установи стойността на Olympias към момента на продажбата от 2003 г.
(69)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията използва доклада на Behre Dolbear. Докладът използва три метода за изчисляване на справедливата пазарна стойност на мините: а) оценка на приходния подход (19); б) оценка на свързаните сделки (сравними продажби) и в) подход на пазарната капитализация (20). Стойностите, получени в резултат на прилагането на тези три метода, са съответно следните: а) 130,3-402,5 млн. USD или 107,2-331,1 млн. EUR; б) 504,7 млн. USD или 415,2 млн. EUR и в) 614,9 USD млн. или 505,9 млн. EUR. Обхватът на оценката на приходния подход се дължи на различните сценарии за ценообразуване, използвани при него (вж. параграф 72). От тези три метода Комисията е следвала приходния подход. Основанията са представени в таблица по-долу:
Таблица
Основания за използване на приходния подход
Приходен Подход
Свързани Сделки
Пазарна Капитализация
Приходният подход осигурява подробни стойности за всяка от трите мини на базата на цените на метала, които са били известни към момента на продажбата на мините. Когато се изчислява стойността на актив в дадена сделка, могат да бъдат взети предвид единствено факторите, действали към момента на сделката.
Базата на оценката на свързаните акции е спорна, тъй като две различни мини не могат да бъдат идентични. Според Behre Dolbear, методът на свързаните сделки е противоречив поради факта, че всяко находище на полезни изкопаеми, дори на една и съща стока, се различава в някаква степен от останалите находища по отношение на минералогичен състав, условия на добив, металургия, аспекти на околната среда, наличие на социални проблеми, качество на рудата и др.
Докладът на Behre Dolbear съдържа също коментар на метода на пазарната капитализация, създаден от American Appraisal Associates, съгласно който пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за оценка или като основно правило, подходящо за проверка на оценки, направени с първични методи.
Приходният подход е първичен метод за оценка и следователно е по-надежден метод. Освен това, в настоящия случай, методът на пазарната капитализация проверява само стойността, получена от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., които не са приемливи, тъй като информацията е получена след продажбата. Следователно методът на пазарната капитализация не може да се използва дори като вторичен метод за оценка.
Behre Dolbear изглежда счита за по-достоверна стойността, получена чрез приходния подход, тъй като посочва, че „С течение на годините Behre Dolbear обръща особено внимание на стойността, получена чрез приходния подход“ (обобщение на стойностите на стр. 43 от доклада на Behre Dolbear).
(70)
Гърция е съгласна, че ако се използва докладът на Behre Dolbear, може да бъде приет само приходният подход, тъй като той е основен и международно прилаган метод за оценяване, и само по отношение на датата на неговото заверяване (30 юни 2004 г.) и при условие че са предоставени разрешителни за експлоатация на мини и са направени значителни инвестиции.
(71)
На базата на приходния подход Комисията изчислява стойността на мините към момента на продажбата от 2003 г. както следва (вж. параграфи 72-79).
(72)
Приходният подход изчислява справедливата пазарна стойност на мините Cassandra на предпроизводствено ниво (21), както показват операциите на мините, с добре определени разходи и доказани и вероятни резерви (22). Докладът използва три различни сценария за определяне на стойността на базата на цените, приложими през следните периоди: а) средно ниво за 1993-2003 г.; б) само първото шестмесечие на 2004 г. и в) средно ниво за 1993-2003 г. плюс първо шестмесечие на 2004 г. (разделено на 2). Комисията счита, че може да вземе предвид единствено сценария със средното ниво за 1993-2003 г., без останалите два, тъй като той се базира на цените и разходите, които са били известни към момента на продажбата, осъществена през декември 2003 г. Освен това, историческите цени за периода 1993-2003 г., използвани от Behre Dolbear, не показват специална тенденция през целия период 1993-2003 г., т.е. те се колебаят през различните години и Комисията счита следователно, че средното ниво за периода 1993-2003 г. отразява по-добре историческото развитие на пазара на метали. Също така, цените през първото шестмесечие на 2004 г. не са представителни за стойността на мините, тъй като показват само моментното състояние и не вземат предвид колебанията. Счита се, че колебанията имат ключово значение за минимизиране на въздействието на необичайни промени или произволни събития и за получаване на надеждна представа за стойността на мините.
(73)
Гърция и получателят твърдят, че Behre Dolbear изчислява настоящата нетна стойност на мините Cassandra, в които се извършва предпроизводствена дейност с отрицателен знак - 2,59 млн. USD (страница 37, таблица 5.3 от доклада), така че действително платената цена (11 млн. EUR) превишава пазарната стойност на мините.
(74)
Комисията отбелязва, че на индивидуална основа, настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво), приписана от приходния подход на всеки от трите минни проекта е: а) за Olympias - 28,79 млн. USD, т.е. - 23,7 млн. EUR; б) за Stratoni - 10,48 млн. USD, т.е. 8,6 млн. EUR и в) за Skouries - 15,72 млн. USD, т.е. 12,9 млн. EUR. Сумата от тези три стойности е отрицателна стойност - 2,59 млн. USD.
(75)
При все това, Комисията не приема горния довод на Гърция и получателя. Тя отбелязва, че на базата на горните стойности настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво) на мината Olympias, към момента на продажбата, действително е била отрицателна. Независимо от това, тя счита, че отрицателната настояща нетна стойност на мината Olympias означава, че към момента на продажбата очакваната печалба, получена от експлоатацията на мината при ценовото ниво, наблюдавано през последните 11 години, би била отрицателна. Предвид цената на златото, всеки собственик на мината Olympias би избрал да не експлоатира мината и би потърсил начин за избягване на загубите доколкото е възможно. Както е показано, когато не експлоатира мината, купувачът би могъл да ограничи загубите до 5,5 млн. EUR, което представляват разходите, които той е трябвало да направи по договор с цел опазване на околната среда и поддръжка. При все това, не може единствено на тази база да се направи заключение, че стойността на мината Olympias следва да възлиза на 5,5 млн. EUR, тъй като, по принцип, притежаването на мина осигурява стойността на опция: собственикът може да експлоатира мината, когато условията са добри (цените на златото са достатъчно високи), и да избере да не я експлоатира, когато условията са не са добри (цените на златото не са достатъчно високи). По същия начин, Ellinikos Xrysos е можело да избере да придобие мината като част от пакета мини Cassandra или с цел по-късно да има възможност да извърши необходимите инвестиции в мината Olympias, за да поднови експлоатацията с печалба, ако цените на златото се повишат до нива (значително) над нивата, наблюдавани през предходния период 1993-2003 г.
(76)
Получаването на надеждна оценка на тази стойност по избор е доста сложно. Още по важно е, че всяка такава стойност би трябвало да бъде коригирана, за да се вземе предвид (вероятно високата) вероятността, че дори ако цените на златото са били достатъчно високи, за да гарантират печеливша експлоатация, може да не бъде получено разрешително за експлоатацията на тази мина. Както е посочено по-горе (вж. параграф 12), разрешителните за експлоатация на мината Olympias и добив на злато са били анулирани по екологични причини, които са определени като сериозни. Следователно би изглеждало подходящо да се счита, че мината Olympias има стойността на опция, която може консервативно да бъде изчислена като нула. По същия начин, нетната стойност на мина Olympias следва да бъде изчислена на - 5,5 млн. EUR.
(77)
От друга страна, Комисията счита, че индивидуалните стойности на мините Stratoni и Skouries възлизат на 21,5 млн. EUR, което е сборът от стойностите на двете мини според доклада на Behre Dolbear (8,6 млн. EUR плюс 12,9 млн. EUR съответно, вж. параграф 74), тъй като:
а.
мината Stratoni притежава валидно разрешително за експлоатация на мина, изградена минна инфраструктура и положителната стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност), и следователно е била в експлоатация към момента на продажбата;
б.
по отношение на мината Skouries, Комисията счита, че не са били налице административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или изграждането на минна инфраструктура и осъществяването на минни дейности; мината Skouries е имала също положителна стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност).
(78)
Гърция и получателят твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear, не може да бъде взета предвид, тъй като се отнася за активите заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, а разрешителните за експлоатация на мини са предоставени по-късно от гръцката държава. Комисията не приема този довод, тъй като, както бе демонстрирано по-горе, мината Stratoni е притежавала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата. Както бе демонстрирано също по-горе, не е имало административни пречки пред предоставянето на разрешително за експлоатация на мини за Skouries. Разходът за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мина Skouries е бил ограничен до таксите за геолози и други експерти за подготовката на проучванията, изисквани за разрешителното, както и таксите, свързани с гаранционно писмо, изисквано от компетентното министерство. Според информацията, представена от гръцките органи, горните разходи са еднократни и възлизат (съответно) приблизително на 5 000 EUR плюс 600 000 EUR най-много на година. Комисията счита, че тези суми са ниски в сравнение с общите капиталови разходи за разработване и изграждане на мината в Skouries, които са достигнали 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR (вж. параграф 66). По тази причина, Комисията счита, че горните разходи за разрешителни за експлоатация на мини не са представлявали пречка за фирма, която желае да инвестира в Skouries. Комисията отбелязва също, че докладът на Behre Dolbear включва също „административни“ разходи при изчисляването на настоящата нетна стойност на мината. Комисията следователно счита, че горните разходи (за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мината Skouries) са взети предвид в доклада на Behre Dolbear.
(79)
На базата на предходното, стойността на мините се изчислява на 16 млн. EUR за всичките три мини (21,5 млн.EUR - 5,5 млн. EUR).
а.б Изчисляване на стойността на земята
(80)
Гръцките органи и получателят твърдят, че земята, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и няма пазарна стойност тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в такива области. Следователно, намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини е довело също до намаляване на стойността на земята.
(81)
По отношение на горния въпрос, Комисията счита въпросната земя за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието, поради особеностите на минните операции (замърсяване, нарушаване на състоянието на околната среда и др.), които биха направили спорна възможността за търгуване с такъв актив отделно от мините.
(82)
При все това, Комисията счита също, че всеки стопански актив има стойност, тъй като допринася или може да допринася за дейностите на дружеството и реализирането на приходи. Мините Cassandra са представлявали предприятие, което е функционирало към момента на продажбата и Комисията следователно счита, че земята е можела да бъде използвана за дейностите на мините и по тази причина е имала стойност. Ето защо Комисията не може да приеме довода, изтъкнат от Гърция и Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear.
(84)
При все това, Комисията отбелязва, че докладът на Behre Dolbear не взема предвид земята отделно от мините. Докладът на Behre Dolbear счита земята за неминерален актив на мините Cassandra и го оценява на 6 млн. EUR (23), независимо от метода на приходния подход.
(85)
Но Behre Dolbear посочва в своя доклад, че стойността, приписана на земята, представлява стойността, докладвана от Ellinikos Xrysos, и че не е правило независима оценка на земята. По тази причина Комисията трябва да провери тази стойност.
(86)
За да направи това, Комисията е използвала цената, платена за земята на открития търг от 1995 г. за продажбата на мините Cassandra на TVX Hellas (вж. параграф 6). Това не е първично, а вторично изчисление, предназначено да провери валидността на стойността, дадена в доклада на Behre Dolbear (6 млн. EUR).
(87)
Гръцките органи са съгласни, че стойността, определена от открития търг от 1995 г., може да бъде взета предвид, и че стойността на земята може да се счита за непроменена. Комисията отбелязва, че в контекста на продажбата от 1995 г. на мините Cassandra на TVX Hellas, за земята е определена цена в размер на 1,2 млрд. GRD. Комисията подчертава факта, че не е имало валидни ценови референции или ценови индекси за земята на мините Cassandra, която се счита за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието (вж. параграф 81). Ако е имало такива валидни ценови референции или ценови индекси, щяло е да бъде възможно изчисляването на актуализирана референтна стойност. При тяхното отсъствие Комисията счита цената от 1995 г. за най-добрата налична приблизителна оценка в настоящия случай. Следователно, Комисията приема като отправна стойност сумата 1,2 млрд. GRD или 3,5 млн. EUR (като използва обменния курс 340,75 GRD/EUR, при който Гърция е влязла в еврозоната през 2001 г.), като справедлива пазарна стойност на земята.
(88)
След 1995 г., TVX Hellas е придобила 70 допълнителни парцела (през периода 1997-2000 г., предимно през 1998 г. и 1999 г.). Комисията отбелязва, че стойността на придобиване на тези 70 допълнителни парцела възлиза на 1,1 млн. EUR, както е представено във финансовите отчети на TVX Hellas. Комисията счита, че тази стойност на придобиване е пазарно ориентирана, тъй като е определена от пазара. Чрез събиране на горните две стойности (3,5 млн. EUR плюс 1,1 млн. EUR) може да бъде получена общата справедлива пазарна стойност на земята, която възлиза на 4,6 млн. EUR.
(89)
Тази сума от 4,6 млн. EUR представлява номиналната стойност на земята през 2003 г. на базата на цените от 1995 г. и 1997-2000 г. Комисията счита, че тази стойност трябва да бъде коригирана в съответствие с общия гръцки индекс на цените на промишлената продукция за периодите 1995-2003 г. и 1998-2003 г. Използва се индексът на цените на промишлената продукция, защото въпросната земя представлява актив на промишлено дружество и корекцията трябва да представя ценовите промени в промишления сектор. Тази корекция на продажните цени от 1995 г. и 1997-2000 г. води до окончателната стойност от 5,9 млн. EUR през декември 2003 г.
(90)
Комисията отбелязва, че горната стойност от 5,9 млн. EUR е много близка до стойността 6 млн. EUR, дадена от Behre Dolbear в неговия доклад за оценка (вж. параграф 84). Комисията счита, че тази много близка стойност потвърждава надеждността на оценката на земята от Ellinikos Xrysos, използвана в доклада на Behre Dolbear и следователно оправдава приемането на стойността 6 млн. EUR като представителна за справедливата пазарна стойност през декември 2003 г.
a.в Изчисляване на стойността на запасите от полезни изкопаеми
(91)
Продажбата от 2003 г. е включвала също и количество запаси от полезни изкопаеми с концентрати от злато (24). Гръцките органи и получателят твърдят, че през 2003 г. горните запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи.
(92)
Гръцките органи са представили изчисляване на прага на рентабилност на цената, при която търговията с горепосочените запаси да е доходна. Вземайки предвид концентрацията на злато в полезните изкопаеми, т.е. 0,7 унции злато за тон, и цената на златото към 12 декември 2003 г., т.е. 407 USD за унция, стойността на златото, концентрирано в златните запаси, е била в размер на 284,9 USD за тон. Гръцките органи също така са представили разходите, свързани с търговията на горепосочените запаси: разходи за преработка на стойност 245 USD за унция и 171,5 USD за тон; транспортни разходи на стойност 50 USD за тон; неустойки, свързани с почистването, на стойност 270 USD за тон; и такси за преработка на стойност 5 USD за унция и 4,1 USD за тон. Изчисляването на горепосочените резултати при отрицателна продажна цена от - 210.7 USD за тон.
(93)
Комисията е проверила горепосоченото изчисляване. Тя счита, че поради горните причини, свързани с цената и разхода, цената на запасите към момента на продажбата не е била доходна. Търговията със запаси от златна руда е можела да бъде доходна, ако са се били променили транспортните разходи или ако са се очаквали промени в тях, но това не е могло да се предвиди. Също така, в доклада на Behre Dolbear не се посочва стойността на запасите от златна руда. Поради това Комисията счита, че стойността на тези запаси не може да се изчисли.
(94)
Hellenic Mining Watch твърди, че златосъдържащите запаси от полезни изкопаеми имат значителна стойност, възлизаща на 80 млн. EUR. Комисията отбелязва, че посочената стойност от 80 млн. EUR не се подкрепя от никакви данни или доказателства, предоставени от Hellenic Mining Watch. Въз основа на това и предвид горното изчисление, от което е видно, че стойността на тези запаси не може да се изчисли, Комисията отхвърля твърденията на Hellenic Mining Watch.
(95)
Комисията отбелязва, че активите, продадени през декември 2003 г., са включвали и две находища на олово и цинк. Докладът на Behre Dolbear включва оценка на стойността на съществуващите концентрати на олово и цинк към 30 юни 2004 г. (25). Тази оценка се извършва отделно от изчисляването на нетната текуща стойност на мините и не представлява част от оценката по приходния метод. Тя показва нетната възвръщаемост от металургичното предприятие (26) за собственика на мината: първо се изчислява стойността на съдържанието на метали (олово, сребро и цинк) въз основа на текущи цени и налични количества; след това се прилага „график за плащане на разходите на металургичното предприятие“ (разходи за допълнителна преработка, начислявани от купувача на полезните изкопаеми на техния производител), като се вземат предвид специалните условия за приспадане на този разход (конкретните проценти на обезценка, таксите по преработката и рафинирането и разходите за транспорт); и най-накрая, разходите по графика за плащане на разходите на металургичното предприятие се приспада от горната стойност на съдържането на метал (27).
(96)
Комисията отбелязва, че горният метод е стандартният метод за изчисляване на плащания за метали. Затова Комисията ще използва горния метод, за да оцени пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., въз основа на количествата находища на полезни изкопаеми и цените на метала през декември 2003 г. (28). Чрез прилагане на горния метод за количествата полезни изкопаеми, цените на металите през декември 2003 г. и специалните условия на графика на Ellinikos Xrysos за плащане на разходите на металургичното предприятие, Комисията решава, че пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., възлиза на 3,7 млн. USD или 3 млн. EUR (при обменен курс от 1,2254 USD/EUR към датата, на която полезните изкопаеми са продадени на Ellinikos Xrysos, а именно 12 декември 2003 г.).
(97)
Комисията отбелязва, че според информацията, предоставена от получателя, находищата на олово и цинк, придобити през декември 2003 г., са били продадени през декември 2004 г. (1 декември 2004 г. и 31 декември 2004 г.), т.е. след съставяне на доклада на Behre Dolbear. Затова Комисията счита, че специфичните условия, приложими за горния метод (изчисляване на стойността на находищата през юни 2004 г., вж. параграф 95) се прилагат и за изчисляване на стойността на находищата на полезни изкопаеми към декември 2003 г., тъй като е нямало други продажби на полезни изкопаеми в периода декември 2003 г.-юни 2004 г., които да поставят нови условия.
a.г Заключение относно предимството
(98)
Горното изчисление посочва обща стойност на мините Cassandra в размер на 25 млн. EUR, като това е сборът от стойността на мините (16 млн. EUR), земята (6 млн. EUR) и запасите от полезни изкопаеми (3 млн. EUR).
(99)
Тази обща сума е значително по-ниска от стойността, представена от доклада на Behre Dolbear като справедлива пазарна стойност на активите на мините Cassandra (500 млн. USD или 411 млн. EUR, вж. параграф 19). Стойността, представена в доклада на Behre Dolbear е спомената в решението на Комисията от 10 декември 2008 г. за откриване на официална процедура по разследване като показател за това, че продажната цена е била по-ниска от пазарната стойност на мините.
(100)
Причината за отклоняване от стойността в доклада на Behre Dolbear (500 млн. USD) е че тя е получена от два метода за остойностяване, които не съответстват на дадения случай (вж. таблица 1 по-горе), а именно методите на „свързаните сделки“ и „пазарната капитализация“, които не могат да се приемат, защото: a) основата на остойностяването на свързаните сделки е съмнителна, тъй като две отделни мини не могат да са идентични: всяко находище на полезни изкопаеми, дори и на един и същ ресурс, се различава до известна степен от останалите находища; б) пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за остойностяване или като практическо правило, подходящо за проверяване на оценки, направени чрез основни методи като приходния подход; за дадения случай методът на пазарната капитализация не може да се използва дори и като вторичен метод за остойностяване, защото той потвърждава само стойността на приходния подход, произтичаща от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., което не може да се приеме, защото тази информация е последваща спрямо датата на продажбата и в) Behre Dolbear приписва по-голяма достоверност на стойността, получена от приходния подход.
(101)
Общата стойност, изчислена от Комисията (25 млн. EUR) е също много по-ниска от диапазона на цените, получени от приходния подход (107,2 млн. EUR-331,1 млн. EUR, вж. параграф 69). Причината за това е, че последната цена включва: a) стойностите на активите, които не са били прехвърлени през декември 2003 г., напр. вземания, парични потоци и запаси от полезни изкопаеми (стойностите от юни 2004 г. се различават от тези от декември 2003 г., вж. изчисляването в параграфи 91-97); и б) минералните ресурси, характеризирани в доклада на Behre Dolbear като спекулативни и несигурни (29) (материал, който може да се добива в мина или потенциал за проучване). Последните не са включени в паричните потоци за определяне на нетната текуща стойност, съгласно приходния подход (вж. параграф 72), която се получава само от доказани и вероятни запаси, изключвайки всички останали запаси. В допълнение, горният диапазон от стойности също включва различни стойности за Olympias по три различни сценария за ценообразуване. Комисията не приема тези стойности (вж. параграфи 72-76). И най-накрая, горният диапазон от стойности е повлиян от различните сценарии за ценообразуване, от които Комисията приема само един (вж. параграф 72).
(102)
Комисията заключава, че пазарната стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 25 млн. EUR към момента на тяхната продажба на Ellinikos Xrysos.
(103)
Комисията счита, че стойността на предимството, от което Ellinikos Xrysos се е възползвало, възлиза на 14 млн. EUR, като това е разликата между общата справедлива пазарна цена на активите на мините Cassandra (25 млн. EUR) и цената, платена при продажбата (11 млн. EUR).
(104)
Въз основа на горния анализ на доводите, изложени от Гърция и получателя и предвид изчисляването на пазарната стойност на продадените активи и сравнението на тази пазарна стойност с цената, която действително е платена от Ellinikos Xrysos, Комисията счита, че критерият за предимство е изпълнен.
б. Държавни ресурси
(105)
Гръцките органи и получателят твърдят, че Гърция е действала само в качеството си на посредник по време на продажбата от 2003 г. и никога не е притежавала мините. Освен това те твърдят, че Гърция не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Накрая гръцките органи и получателят твърдят, че сделката по продажба от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация.
(106)
Комисията отбелязва, че Гърция е била активна страна и в двете сделки, които са били осъществени посредством два различни договора. Във втория договор Гърция е поела задълженията на продавач, но освен това е имала право да получи прихода от продажбата. Този приход е бил платен директно на TVX Hellas с цел покриване на конкретно задължение на гръцката държава, което още веднъж демонстрира ролята на Гърция като продавач, а не само като посредник. По отношение на твърдението, че продажбата от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и частно дружество, Комисията счита, че това твърдение няма връзка с въпроса за държавните ресурси в разглеждания случай, тъй като този критерий се разглежда единствено във връзка с продажбата от 2003 г.
(107)
Поради това Комисията не приема доводите, изложени от гръцките органи и получателя и счита, че критерият за държавните ресурси е изпълнен.
в. Селективност
(108)
Мините Cassandra са били продадени на Ellinikos Xrysos, а Ellinikos Xrysos следователно се е възползвало селективно от разликата между продажната цена и пазарната стойност на продадените активи. Поради тази причина Комисията счита, че мярката е селективна, тъй като тя поставя в по-благоприятно положение само това конкретно дружество.
(109)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(110)
Ellinikos Xrysos осъществява дейност в сектор, чиито продукти се търгуват в значителна степен между държавите-членки. Добив на цинк, мед, олово, злато и сребро се осъществява в единадесет държави-членки, освен Гърция, а именно в Обединеното кралство, Италия, Финландия, Полша, Словакия, Румъния, България, Испания, Ирландия, Португалия и Швеция (30). Цинк, мед, олово, злато и сребро се търгуват във всички държави-членки (31). Освен това въпросните мерки за помощ са предоставили на Ellinikos Xrysos предимство пред неговите конкуренти (вж. параграфи 39-104). Когато държавна помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки е изпълнен.
(111)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 1
(112)
В светлината на изложеното по-горе Комисията заключва, че продажбата на мините Cassandra на Ellinikos Xrysos, осъществена през 2003 г. представлява държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Размерът на помощта е 14 млн. EUR като тази стойност представлява разликата между цената, платена при продажбата от 2003 г., а именно 11 млн. EUR и пазарната стойност на активите, продадени към момента на продажбата, а именно 25 млн. EUR.
МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
а. Държавни ресурси
(113)
По мнение на Гърция и получателя намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени. Освен това, по мнение на Гърция, хонорарите за правни услуги не са били платени от държавата. Независимо от това, намаляването на хонорарите за правни услуги е предвидено в член 5 от договора за продажба, който предвижда, че законните права и хонорарите за правни услуги „следва да бъдат намалени до 5 % от минималния размер на таксите, както е посочено в съответното законодателство“.
(114)
Комисията се съгласява със становището, че адвокатите не са държавни служители. От друга страна, Комисията отбелязва, че в действителност нотариусите са държавни длъжностни лица. При все това, нотариусите не получават заплата; източник на доходите им са изключително техните клиенти, а не държавният бюджет.
(115)
Освен това Комисията отбелязва, че при сключването на договори за продажба, разходите за хонорарите за правни услуги се поемат от страните. В разглеждания случай Комисията приема твърдението на гръцките органи, че държавата не е платила гореспоменатите хонорари вместо купувача.
(116)
По тази причина Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(117)
По отношение на освобождаването от данъци, целта на данъците е финансиране на държавния бюджет. Следователно несъбирането на данъци лишава държавата от ресурси. По тази причина Комисията счита, че освобождаването от данъци действително включва държавни ресурси.
б. Предимство
(118)
Комисията отбелязва, че продажбата на мините Cassandra е подлежала на облагане с два данъка: 1) данък върху прехвърлянето на мините, по ставка от 5 %; и 2) данък върху прехвърлянето на земята, по ставка от 7 % до 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos твърди, че налагането на какъвто и да било данък върху продажбата от 2003 г. е щяло да бъде прибързано действие, тъй като договорът за продажба не е бил окончателен поради наличието на клауза за анулиране. Комисията не приема този довод, тъй като тази конкретна клауза за анулиране предвижда анулирането на продажбата само в случаи, в които страните не успеят да изпълнят конкретни задължения, за да се гарантира нейния ефект; това е стандартна клауза в повечето договори и наличието ѝ не означава, че тези договори не са окончателни. Освен това, в договора се предвижда начина, по който той влиза в сила: член 9 от него предвижда, че договорът следва да влезне в сила на датата на публикуването на закона, който го ратифицира в Държавен вестник на Република Гърция. Накрая, в договора не се споменава какъвто и да било вид неокончателен статус. Поради това Комисията счита, че в действителност договорът е окончателен, както и че е трябвало да бъдат наложени подходящите данъци.
(120)
Гръцките органи и получателят твърдят, че стойността на мините е била отрицателна, и че по тази причина е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Във връзка с този довод Комисията отбелязва, че стойността на мините към момента на продажбата не е била отрицателна, а положителна като тя е била в размер на 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79).
(121)
Комисията отбелязва, че съгласно гръцкия Кодекс за минодобива, прехвърлянията на мини се облагат с данъчна ставка от 5 % въз основа на тяхната стойност, както и че това е приложимо по отношение на сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“). Гръцките органи твърдят, че сделките „срещу възнаграждение“ са сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика, така че данъкът в размер на 5 % се прилага само по отношение на такива сделки и той не е приложим в разглеждания случай. Комисията не може да приеме този довод тъй като, въз основа на данни от нейно проучване, сделки „срещу възнаграждение“ са онези сделки, при които лицето, придобиващо актив дава някакъв вид отплата като възнаграждение, и в по-общ план, сделки, при които е налице някакъв вид възнаграждение за придобиването. Това е добре установеното и прието тълкувание (32).
(122)
През 2003 г. пазарната стойност на мините е била 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79). Поради това Комисията счита, че съответният данък за мините, продадени през 2003 г. е трябвало да бъде в размер на 0,8 млн. EUR.
(123)
В допълнение Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица. Комисията е получила две различни писма по този въпрос, едно от Министерството на финансите и едно от Министерството на околната среда, енергетиката и климатичните промени (компетентен орган по въпроси, свързани с минодобивната дейност), които съдържат противоречиви твърдения. Комисията е подчертала това противоречие пред гръцките органи, но не е получила писмо с окончателно становище. По тази причина Комисията приема информацията, предоставена от Министерството на финансите, което е ведомството, отговорно по въпроси, свързани с данъчното облагане.
(124)
През 2003 г. пазарната стойност на земята е била в размер на 6 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 80-90). По тази причина Комисията счита, че продажбата на земята от 2003 г. е трябвало да бъде обложена с данък в размер на 0,54 млн. EUR (33).
(125)
Тъй като договора за продажбата от 2003 г. е предвиждал нулева ставка за прехвърлянето, Комисията счита, че горепосочените суми (в общ размер на 1,34 млн. EUR) са представлявали предимството, от което се е възползвало дружеството Ellinikos Xrysos.
(126)
Гърция и получателят заявяват, че освобождаването от данъци е било извършено за данък в размер на 38 000 EUR и следователно е било извършено за данък по-нисък от прага de minimis (34) и не е предоставило предимство на купувача. Комисията не може да приеме този довод, тъй като прагът de minimis, който е бил в размер на 100 000 EUR към момента на продажбата от 2003 г., се прилага независимо от формата на помощта или преследваната цел. По тази причина не могат първо да бъдат разделяни различните разглеждани мерки за помощ, т.е. мерки 1 и 2, а след това да бъде разглеждана само част от мярка 2, т.е. освобождаването от данъци. Комисията е разгледала и двете мерки за помощ в разглеждания случай и е установила, че взети заедно, те включват размери на помощ, които превишават прага de minimis в размер на 100 000 EUR и съобразно с това, тя е преценила, че предоставената помощ не успява да изпълни условията за помощ de minimis. Въз основа на изложеното по-горе, Комисията поддържа заключението, до което тя е достигнала в параграф 125.
в. Селективност
(127)
Критерият за селективност е изпълнен по същия начин, както в параграф 108.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(128)
Накрая критерият за нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин, както в параграф 110.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 2
(129)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че освобождаването от данъци представлява държавна помощ в размер на 1,34 млн. EUR в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IV.б. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(130)
Доколкото мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в светлината на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(131)
Членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС предвиждат изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е предвидено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(132)
В настоящия подраздел Комисията ще оцени съвместимостта на мерките като вземе предвид тези изключения.
(133)
Изключенията, предвидени в член 107 параграф 2 от ДФЕС не са приложими в настоящия случай: тази мярка не е със социален характер, тя не е била предоставена на отделни потребители, тя не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и не е била предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на Германия.
(134)
Допълнителни изключения са предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. Изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, букви б), г) и д) очевидно не са приложими и не са били изтъкнати от гръцките органи. В настоящия подраздел Комисията ще оцени потенциалната съвместимост на мерките съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в).
(135)
Член 107, параграф 3, буква а) гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар. Мините Cassandra се намират в област, която отговаря на условията за предоставяне на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и следователно Ellinikos Xrysos теоретично може да отговаря на условията за регионална помощ.
(136)
В Насоките за национална регионална помощ, приложими към момента на продажбата от 2003 г. („Насоките за регионална помощ от 1998 г.“ (35)) са изложени условията за одобряване на регионална инвестиционна помощ.
(137)
Съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., предметът на една регионална помощ е или да осигури продуктивна инвестиция (първоначална инвестиция), или да създаде работни места, което е свързано с инвестицията.
(138)
По отношение на възможността за разглеждане на мерките като помощ за създаване на работни места, следва да бъде подчертано, че за целите на регионалните помощи, създаване на работни места означава нетно увеличение на броя на работните места в предприятието, което е обект на обстоен преглед, спрямо средния брой на работните места за определен период от време, както и че всички работни места, изгубени в рамките на този период трябва следователно да бъдат извадени от очевидния брой работни места, създадени в рамките на същия период. Освен това размерът на помощта трябва да бъде изчислен въз основа на разходите за заплати; по-специално, той не трябва да надвишава определен процент от разходите за заплати на наето лице, изчислени за период от две години.
(139)
Във връзка с тези изисквания Комисията посочва, че договорът за продажба е включвал само една неясна клауза, по силата на която на дружество Ellinikos Xrysos се предоставя възможност за лична преценка за наемане на такъв брой служители, какъвто му е необходим, както и че следователно горепосочените условия не са изпълнени. Поради тази причина Комисията преценя, че по смисъла на насоките, не е предвидено създаване на работни места.
(140)
Насоките за регионална помощ от 1998 г. определят първоначалната инвестиция като инвестиция в основен капитал, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до съществена промяна в продукта или в производствения процес на съществуващо предприятие (чрез рационализация, диверсификация или модернизация)) (36).
(141)
Комисията приема, че придобиването на мина Skouries отговаря на критериите за първоначална инвестиция въз основа на изложеното по-горе определение, дадено в насоките. Към момента на продажбата от 2003 г., в Skouries не е имало нито една изградена минна инфраструктура и е имало необходимост от инвестиция в основен капитал с оглед пускането в експлоатация на новата мина (вж. параграф 66).
(142)
По отношение на мина Stratoni, Комисията има съмнения за това дали продажбата на активите може да бъде считана за първоначална инвестиция по смисъла на насоките (37).
(143)
При все това, съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., инвестирането в основен капитал под формата на закупуване на предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, също може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(144)
В това отношение Комисията отбелязва, че Гърция действително е доказала, че мините са били закрити или биха били закрити, ако не са били закупени от Ellinikos Xrysos (38). Поради това тази инвестиция може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(145)
Независимо от това, фактът, че продажбата на мините Cassandra ще бъде считана за първоначална инвестиция не означава, че тази инвестиция е съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. Не са изпълнени две условия, определени от тези насоки, както е посочено в параграфи 146-152 по-долу:
(146)
На първо място, продажбата на мините Cassandra е ad hoc мярка. В това отношение, Насоките за регионална помощ от 1998 г. изрично предвиждат следното: „Дерогация от принципа на несъвместимост, установен в член [107, параграф 1] от Договора може да бъде предоставена по отношение на регионална помощ, само ако може да бъде гарантиран балансът между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение … Индивидуална ad hoc помощ, предоставена на едно дружество или ограничена в една област на дейност, може да окаже силно въздействие върху конкуренцията на съответния пазар, като се очаква, че въздействието ѝ върху регионалното развитие ще бъде силно ограничено. Подобна помощ се предоставя обикновено в обхвата на специфични секторни индустриални политики и не е в унисон с духа на политиката за регионални помощи. Тази политика трябва да остане неутрална по отношение на разпределението на производствени ресурси между отделните икономически сектори и дейности. Комисията счита, че освен ако може да бъде доказано обратното, тази помощ не изпълнява изискванията, изложени в предходния параграф“ (втори параграф на точка 2 от насоките).
(147)
Въпреки, че към момента на издаване на Решението за откриване на Комисията от 10 декември 2008 г., от Гърция е било поискано да изрази становище относно съвместимостта на помощта съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и Насоките за регионална помощ от 1998 г., Комисията отбелязва, че Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин, че продажбата на мините Cassandra е била извършена при съблюдаване на изискването за баланс между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение.
(148)
На второ място, регионалната помощ трябва да има стимулиращ ефект, т.е. тя трябва да предоставя истински стимул за инвестиране, което в противен случай не би било извършено в подпомаганите области. В този дух, насоките гласят, че „схемите за помощи трябва да предвиждат заявлението за получаване на помощ да бъде представено преди започване на изпълнението на проектите“ (39). Това условие е валидно също така и за ad hoc мерките за помощ (40). Гърция не е доказала, че получателят е спазил горепосоченото изискване, нито пък че той е предоставил заявление за получаване на помощ преди започването на проекта.
(149)
Освен това, по отношение стимулиращия ефект на помощта, Гърция не е провела открит и безусловен търг за продажбата на мините Cassandra. Комисията счита, че този открит и безусловен търг е щял да бъде изпитание, посредством което да се провери дали на пазара е имало лица, които са имали желание да инвестират в мините. Тъй като такъв търг не е бил проведен, Комисията преценя, че Гърция не е проверила пазарното равнище на лицата, които желаят да инвестират в мините Cassandra, и следователно, не е проверила необходимостта от помощ със стимулиращ ефект.
(150)
В допълнение Комисията отбелязва, че придобиването на мините Cassandra е представлявало инвестиция в минодобивния сектор. Секторът е отрасъл, интензивно използващ капитали, в който се изискват значителни инвестиции за развитие на предприятията и стопанските операции. В разглеждания случай, съгласно доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработване и изграждане на мина в Skouries са били в размер на 220 млн. EUR (вж. параграф 66). Комисията отбелязва, че тази сума е значително по-висока от въпросния размер на помощта, а именно 15,34 млн. EUR (вж. комбинирани суми в параграфи 111 и 124). По-специално, горепосоченият размер на помощ представлява само 7 % от инвестицията, изисквана в една от мините. Освен това, Комисията не е получила каквито и да било доказателства, които да демонстрират, че Ellinikos Xrysos не е било в състояние да осъществи инвестицията без помощ. Тъкмо напротив, Гърция и Ellinikos Xrysos са се споразумели, че последното дружество действително ще осъществи капитални инвестиции с цел разработване на мините (41). По тази причина Комисията счита, че въпросната помощ не е имала стимулиращ ефект и не е била необходима на инвеститорите, които са имали желание да придобият мините Cassandra.
(151)
Накрая Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин стимулиращия ефект на въпросната помощ.
(152)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че продажбата на мините Cassandra не спазва критериите на Насоките за регионална помощ от 1998 г. за обявяване на помощта за съвместима като първоначална инвестиционна помощ.
(153)
Освен това може да се обсъди дали помощта може да бъде обявена за съвместима като оперативна помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. В насоките оперативната помощ се определя като помощ, с която се цели намаляване на текущите разходи на дадена фирма. В съответствие с насоките, оперативните помощи могат да бъдат предоставяни по изключение в региони, които отговарят на условията съгласно дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(154)
При все това, съгласно насоките, оперативна помощ е помощ „която има за цел да намали текущите разходи на дадена фирма“ (точка 4.15). Текущите разходи са некапиталови и обикновено периодични разходи, необходими за функционирането на дадено предприятие. В този смисъл въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи, а за инвестиции в основен капитал (придобиване на мини и земя), както и освобождаване от дължимия данък за гореспоменатата инвестиция (данък върху прехвърлянето). Следователно въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи. Поради това Комисията счита, че въпросната помощ не отговаря на определението за оперативна помощ по смисъла на насоките.
(155)
Освен това, съгласно насоките, оперативна помощ може да бъде предоставена в региони, отговарящи на условията за предоставяне на помощ, при условие че размерът ѝ е пропорционален на затрудненията, към чието облекчаване е насочена и държавата-членка е тази, която трябва да докаже наличието на евентуалните затруднения и да ги степенува по важност. В разглеждания случай Гърция не е предоставила каквато и да било оценка или изчисление на затрудненията в региона, както и на размера на помощта, за да докаже, че размерът на помощта е пропорционален на размера на затрудненията.
(156)
Накрая, съгласно насоките, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и прогресивно да намалява. Комисията отбелязва, че въпросната продажба не е била предмет на какъвто и да било вид времево ограничение или прогресивно намаляване. В действителност, както продажната цена, така и освобождаването от данъци, посочени в договора за продажба, са били определени и одобрени без споменаване на какъвто и да било вид времево ограничение или намаляване.
(157)
Поради това Комисията преценя, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно разпоредбите на насоките.
(158)
Комисията заключва, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(159)
По отношение на съвместимостта на помощта съгласно Общия регламент за групово освобождаване относно деклариране на определени категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС (42), Комисията счита, че въз основа на финансовите данни, представени от гръцките органи, Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, както е посочено в параграф 12 по-горе. В съответствие с член 1, параграф 5 от Общия регламент за групово освобождаване, ad hoc помощите, предоставяно на големи дружества се изключват от приложното поле на регламента.
(160)
Освен това, в съответствие с член 8, параграф 3 от Общия регламент за групово освобождаване, когато помощ, попадаща в обхвата на регламента се предоставя на голямо предприятие, държавата-членка следва да потвърди съществения стимулиращ ефект на помощта въз основа на документ, който анализира жизнеспособността на проекта или дейността на получателя с и без помощта. На Комисията не са били предоставени такива доказателства.
(161)
Накрая, в съответствие с Общия регламент за групово освобождаване, разходите по придобиването на капиталови активи като действие, пряко свързано с предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, се считат за допустими разходи, при условие че сделката е била осъществена при пазарни условия. Гръцките органи допускат, че сделката е била осъществена без открита, безусловна и прозрачна тръжна процедура или независима оценка на пазарната стойност на активите на мините Cassandra. Поради това Комисията счита, че въпросната продажба не е била осъществена при пазарни условия.
(162)
В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно Общия регламент за групово освобождаване.
(163)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС гласи, че „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(164)
Комисията счита, че изключението, посочено в член 107, параграф 3, буква в) не е приложимо по отношение на разглеждания случай, и че Ellinikos Xrysos не отговаря на условията за помощ за оздравяване и/или преструктуриране. В съответствие с точка 7 от Насоките на Общността от 1999 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на продажбата от 2003 г. (43), „едно новосъздадено предприятие не е приемливо за помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. Такъв например е случаят, когато новото предприятие възниква в резултат на ликвидация на предишното или просто поема активите на ликвидираното предприятие“. Ellinikos Xrysos е дружество, което е било създадено три дни преди придобиването на мините Cassandra. Освен това, предоставянето на помощ за преструктуриране зависи от наличието на добър план за преструктуриране, а Гърция не е представила такъв план за преструктуриране. В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно правилата за помощ за оздравяване и/или преструктуриране.
(165)
Накрая, по отношение на помощ за опазване на околната среда, Ellinikos Xrysos е било задължено да съблюдава приложимите екологични стандарти. По-специално то е било задължено да осъществява инвестиции за опазване на околната среда и да извършва своите минодобивни операции в съответствие със законодателството в областта на околната среда на Гърция и ЕС. Тъй като последните дейности са задължителни по закон, не е било необходимо на Ellinikos Xrysos да се предостави помощ, посредством която тя да спази закона.
(166)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че въпросните мерки за помощ са несъвместими с ДФЕС.
(167)
По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos. Освен това Комисията счита, че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
V ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(168)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че разгледаните мерки представляват държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos, представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(169)
Освен това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са несъвместими с вътрешния пазар. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(170)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар (44). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (45). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (46).
(171)
Съгласно горепосочената съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета (47) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(172)
Поради това, като се има предвид, че разглежданите мерки се считат за неправомерна и несъвместима помощ, размерите на помощта трябва да бъдат възстановени, за да се възстанови ситуацията, която е съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихва за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
(173)
Елементът на несъвместима помощ, който се съдържа в мерките е съчетание от а) разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos (14 млн. EUR) и б) размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на активите, т.е. мините и земята (1,34 млн. EUR). Сумата от посочените по-горе стойности е 15,34 млн. EUR.
(174)
Освен това, по отношение на възстановяването Комисията отбелязва, че член 4 от договора за продажба от 2003 г. е включвал две разпоредби за анулиране, които предвиждат, че Ellinikos Xrysos може да анулира продажбата в случай на: а) издаване на административен или правен акт от гръцките органи за промяна на статута на разрешителните за експлоатация на мини; или б) съдебно решение (свързано със статута на разрешителните за експлоатация на мини) за спиране на операциите или реализиране на инвестиционния план. И в двата случая дружество Ellinikos Xrysos е трябвало да върне активите на гръцката държава и да му бъде възстановена общата сума в размер на 11 млн. EUR с възможност за плащане на допълнително възнаграждение.
(175)
Гръцките органи са изтъкнали, че тези две разпоредби могат да бъдат приведени в действие посредством решение на Комисията относно възстановяването на несъвместима помощ. Определя се дали случаят е такъв от начина на тълкуване на договора и националното законодателство. Ако, при все това, разпоредбите бъдат приведени в действие, това не следва да окаже никакво въздействие върху задължението на Гърция за възстановяване на размера на помощта, посочен в настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 15,34 млн. EUR, предоставена неправомерно от Гърция на Ellinikos Xrysos SA в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз посредством продажба на активи и земя по стойност по-ниска от тяхната стойност и освобождаване от свързаните с продажбата данъци, с цел запазване на заетостта, опазване на околната среда и създаване на стимул за потенциалните купувачи на мините Cassandra, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Гърция ще възстанови от получателя помощта, посочена в член 1.
2. В сумите, които трябва да бъдат възстановени, ще се включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателя, до тази на тяхното реално възстановяване.
3. Лихвите ще се изчисляват на база, съставена в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (48) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (49) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция ще прекрати всички неизвършени плащания по посочената в член 1, параграф 1 помощ, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1 ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Гърция ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Гърция ще предостави на Комисията следната информация:
а)
общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията, Гърция ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя ще предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 февруари 2011 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. vasario 23 d.
dėl valstybės pagalbos C 48/08 (ex NN 61/08), kurią Graikija suteikė „Ellinikos Xrysos SA“
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1006)
(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/452/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje (1) nustatytą procedūrą pagalbos priemonės Nr. C 48/08 (ex NN 61/08) (2) atžvilgiu,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I PROCEDŪRA
(1)
2007 m. liepos 9 d. Komisija gavo skundą, kuriame teigiama, kad Graikija įgyvendino dvi priemones ir suteikė valstybės pagalbą „Ellinikos Xrysos SA“ (toliau - „Ellinikos Xrysos“). Apsikeitusi informacija Komisija 2008 m. gruodžio 10 d. pradėjo oficialų tariamų priemonių tyrimą.
(2)
2009 m. vasario 23 d. Graikija pateikė savo pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą.
(3)
2009 m. kovo 10 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Pastabos gautos iš keturių suinteresuotųjų šalių: 2009 m. balandžio 10 d. iš „Ellinikos Xrysos“, tariamų priemonių gavėjos; 2009 m. balandžio 10 d. iš „European Goldfields Ltd“, pagrindinės „Ellinikos Xrysos SA“ akcininkės; 2009 m. balandžio 2 d. iš „Cassandra“ kasyklų profesinės sąjungos; 2009 m. balandžio 6 d. iš Graikijos organizacijos „Hellenic Mining Watch“, kurios tikslas „saugoti aplinką ir visuomenę nuo neigiamų kasybos padarinių ir išsaugoti nacionalinį turtą“ (4).
(4)
Pastabos Graikijai nusiųstos 2009 m. gegužės 6 d. ir liepos 7 d. raštais. Graikija į suinteresuotųjų šalių pastabas atsakė 2009 m. birželio 3 d., liepos 20 d. ir rugsėjo 23 d. raštais.
(5)
Komisija 2009 m. birželio 19 d., gruodžio 11 d. ir 2010 m. balandžio 22 d. Graikijos valdžios institucijų paprašė pateikti daugiau informacijos, į tai Graikijos valdžios institucijos atsakė 2009 m. liepos 23 d., liepos 29 d., 2010 m. sausio 15 d., vasario 11 d., vasario 12 d., gegužės 4 d. ir gegužės 27 d. raštais. Vėliau 2010 m. gegužės mėn. Komisijos darbuotojai ir Graikijos valdžios institucijos informacija keitėsi elektroniniu paštu. Komisijos darbuotojų ir Graikijos valdžios institucijų susitikimai įvyko 2009 m. vasario 11 d. ir 2010 m. birželio 24 d., o Komisijos ir įtariamos pagalbos gavėjos - 2009 m. vasario 2 d. ir birželio 26 d.
II IŠSAMUS PAGALBOS PRIEMONIŲ APRAŠYMAS
II.a. PAGRINDINĖ INFORMACIJA APIE KASYBOS TEISES IR LEIDIMUS
(6)
Kasybos teisė yra teisė patekti į konkretų žemės sklypą ir užimti jį siekiant jame dirbti - atlikti kasinėjimą po žeme ar atvirose daubose, siekiant iškasti rūdą, kurios telkinių ten gali būti. Ši teisė perduodama su nuosavybe, kurioje vykdoma kasyba, ir yra neatskiriama tos nuosavybės dalis.
(7)
Kasybos teisė skiriasi nuo kasybos leidimo, kuris yra licencija, leidžianti atlikti kasybos operacijas. Ją suteikia kompetentingos institucijos, įvertinusios pateiktas galimybių ataskaitas ir aplinkos tyrimus. Šiuo atveju tuo metu, kai 2003 m. buvo atliktas pardavimas, kasybos leidimus išduodavo Plėtros ministerija.
II.b. PAGALBOS GAVĖJA
(8)
„Ellinikos Xrysos“ - didelė Graikijos kasybos įmonė, besiverčianti aukso, vario, švino, sidabro ir cinko kasybos verslu. 2009 m. jos apyvarta buvo 44,7 mln. EUR (pajamos sumokėjus mokesčius buvo 1,7 mln. EUR), joje dirbo maždaug 350 darbuotojų. Tuo metu, kai buvo įgyvendintos nagrinėjamos priemonės (žr. 11 ir 16-18 punktus), „Ellinikos Xrysos“ buvo didelė įmonė, nes buvo siejama su didele įmone. Remiantis 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (5): a) prie labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) kategorijos priskiriamos įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR ir (arba) metinio balanso suma neviršija 43 mln. EUR (Priedo 1 antraštinės dalies 2 straipsnio 1 dalis); b) norint iš tos kategorijos pašalinti įmonių, kurių ekonominė galia gali viršyti tikrųjų MVĮ ekonominę galią, grupes, reikėtų atskirti įvairias įmonių rūšis pagal tai, ar jos yra savarankiškos (9 konstatuojamoji dalis); c) savarankiška įmonė - bet kuri įmonė, neklasifikuojama kaip susijusi įmonė (Priedo 1 antraštinės dalies 3 straipsnio 1 dalis); ir d) susijusi įmonė - įmonė, kurios didžiąją daugumą akcininkų ar narių balso teisių turi kita įmonė (Priedo 1 antraštinės dalies 3 straipsnio 3 dalies a punktas). Šiuo nagrinėjamu atveju 2003 m. gruodžio mėn. (tuo metu, kai 2003 m. vyko pardavimas) 53,3 % „Ellinikos Xrysos“ akcijų (160 000 iš visų 300 000) priklausė įmonei „Greek Mines SA“, patronuojamajai įmonės „Aktor SA“ įmonei. Naujausia „Aktor“ metinė apyvarta - 2001 ir 2002 m. - buvo atitinkamai 120,9 mln. ir 302,6 mln. EUR. Be to, dviejuose naujausiuose metiniuose šios įmonės balansuose atitinkamai buvo 151,9 mln. ir 260 mln. EUR (6). Remiantis šiais skaičiais „Aktor“ yra didelė įmonė. Taigi, tuo metu, kai buvo įgyvendintos nagrinėjamos priemonės, „Ellinikos Xrysos“ buvo didelė įmonė.
(9)
Dabar „Ellinikos Xrysos“ akcininkai yra „European Goldfields Greece BV“ (65 % akcijų), „Hellas Gold BV“ (30 % akcijų) ir „Aktor SA“, Graikijos statybos ir energetikos įmonė (5 % akcijų). „European Goldfields Greece BV“ ir „Hellas Gold BV“ yra Kanados įmonės „European Goldfields Ltd“, kurios veikla - naudingųjų iškasenų turinčios žemės nuosavybės įsigijimas, tyrimas, plėtra ir kasyba Balkanuose, patronuojamosios įmonės.
(10)
„Ellinikos Xrysos“ priklauso „Cassandra“ kasyklos, kurias ji ir eksploatuoja. Įmonė jas ir jų kasybos teises iš Graikijos valstybės įsigijo 2003 m. gruodžio mėn. „Cassandra“ kasyklos yra Graikijos šiaurinėje dalyje. Jas sudaro „Olympias“ ir „Skouries“ aukso kasyklos ir „Stratoni“ vario ir cinko kasyklos.
(11)
Iki 2003 m. „Cassandra“ kasyklos priklausė įmonei „TVX Hellas SA“, kuri jas 1995 m. už 11 mlrd. drachmų (GRD) (maždaug 39,8 mln. EUR (7)) įsigijo iš Graikijos valstybės per viešą konkursą.
(12)
2002 m. Graikijos valstybės taryba anuliavo kasybos ir aukso apdirbimo leidimus, išduotus „Cassandra“ kasykloms, konkrečiai „Olympias“ ir „Stratoni“. „Olympias“ kasybos ir aukso apdirbimo leidimai anuliuoti dėl aplinkosauginių priežasčių, kurios laikytos rimtomis. „Stratoni“ kasybos leidimas anuliuotas dėl to, kad Graikijos valstybė jį išdavė neteisėtai per instituciją, kuri tam neturėjo įgaliojimų.
(13)
Valstybės tarybai anuliavus minėtus leidimus, kompetentinga Plėtros ministerija išleido du aktus dėl „Stratoni“: 1) 2003 m. sausio 7 d. įsakė nutraukti „Stratoni“ veiklą; ir 2) 2003 m. sausio 29 d. nurodė „Stratoni“ patvirtinti papildomas saugos priemones. 2003 m. vasario 18 d. atsižvelgdama į Valstybės tarybos sprendimą dėl anuliavimo, Plėtros ministerija išleido dar vieną aktą, kuriuo leidžiama kasykloje „Stratoni“ pradėti vykdyti veiklą ir anuliuojami ankstesni 2003 m. sausio 7 ir 29 d. aktai. 2003 m. vasario 18 d. aktas tuo metu, kai kasyklos parduotos įmonei „Ellinikos Xrysos“, galiojo.
(14)
Taip pat, dėl minėtų „Cassandra“ kasyklų kasybos ir aukso apdirbimo leidimų anuliavimo, įmonė „Kinross“ (Kanados kasybos įmonė), kuriai priklausė „TVX Hellas“, nutraukė savo finansavimą, kad išsaugotų akcijų vertę. Todėl „TVX Hellas“ buvo priversta kreiptis dėl bankroto.
II.c. 1 PRIEMONĖ. PARDAVIMO KAINA MAŽESNĖ UŽ RINKOS VERTĘ
(15)
2003 m. gruodžio 12 d. įmonė „TVX Hellas“„Cassandra“ kasyklas perleido Graikijos valstybei už 11 mln. EUR pagal neteisminį susitarimą, ir dėl to panaikinti abipusiai reikalavimai („TVX Hellas“ iš Graikijos reikalavo 293,5 mln. EUR). Tą pačią dieną Graikijos valstybė „Cassandra“ kasyklas pardavė „Ellinikos Xrysos“ už 11 mln. EUR, prieš tai neatlikusi jokio turto vertinimo ar nepaskelbusi jokio atviro konkurso. Parduota: a) „Stratoni“, „Skouries“ ir „Olympias“ kasyklos kartu su atitinkamomis kasybos teisėmis; b) žemė; c) mineralinių žaliavų atsargos; ir d) pagrindinis kapitalas (kasybos ir apdirbimo įranga, darbininkams skirti pastatai ir pramoniniai pastatai). Remiantis Graikijos valdžios institucijomis, priemonės tikslas buvo rasti savininką, norintį eksploatuoti kasyklas ir taip išsaugoti darbo vietas ir apsaugoti aplinką.
II.d. 2 PRIEMONĖ. ATLEIDIMAS NUO MOKESČIO IR TEISINIŲ RINKLIAVŲ SUMAŽINIMAS
(16)
„Cassandra“ kasyklas Graikija pardavė „Ellinikos Xrysos“ pagal dviejų šalių sudarytą sutartį, kuri ratifikuota Įstatymu 3220/2004 (8). Pagal šį įstatymą „Ellinikos Xrysos“ atleista nuo bet kokių mokesčių. Taip pat teisinės ir kitokios rinkliavos sumažintos iki tik 5 % faktinės sumos, kuri paprastai turėjo būti mokama. Remiantis Graikijos valdžios institucijomis, priemonės tikslas buvo sukurti paskatą potencialiems pirkėjams, nes kasyklų vertė buvo neigiama.
(17)
Remiantis Graikijos įstatymu (9), nekilnojamojo turto perleidimo mokestis yra 7 % nuo perleidžiamo turto vertės nuo pirmų 15 000 EUR ir 9 % nuo likusios sumos. Be to, remiantis Graikijos kasybos kodeksu (10), specialus kasybos teisių perleidimo mokestis yra 5 % perleidžiamų teisių vertės (t. y. kasyklos vertės).
(18)
Šiame sprendime Komisija nustatė, kad bendra pagalbos suma 1 ir 2 priemonės atveju yra 15,34 mln. EUR; Komisija tai nustatė išnagrinėjusi:
a)
trijų kasyklų („Stratoni“, „Olympias“ ir „Skouries“), kurios sudaro „Cassandra“ kasyklas, vertę remdamasi ekonominiais veiksniais pardavimo metu, taip pat tų kasyklų galimybę būti eksploatuojamomis (žr. išsamią analizę 63-79 punktuose);
b)
„Cassandra“ kasyklų žemės vertę, apskaičiuotą vertinimo ataskaitoje (žr. 19 punktą) ir patikrintą pagal kainą, sumokėtą už didžiąją šios žemės dalį per atvirą konkursą 1995 m. (žr. išsamią analizę 80-90 punktuose);
c)
mineralinių žaliavų atsargų, kurias „Ellinikos Xrysos“ įsigijo per 2003 m. pardavimą, vertę remdamasi ta pačia vertinimo ataskaita (žr. išsamią analizę 91-97 punktuose);
d)
mokėtinų mokesčių, nuo kurių „Ellinikos Xrysos“ atleista pagal pardavimo sutartį, sumą (žr. išsamią analizę 118-124 punktuose).
(19)
2008 m. gruodžio 10 d. sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar Graikija „Cassandra“ kasyklas įmonei „Ellinikos Xrysos“ pardavė už jų rinkos vertę, nes pardavimas įvykdytas nepaskelbus atviro konkurso ar neatlikus nepriklausomo turto vertinimo, Komisija taip pat abejojo, ar toks pardavimas už mažesnę negu rinkos vertę dera su SESV. Nuoroda daryta į „Cassandra“ kasyklų vertinimo ataskaitą, paskelbtą „European Goldfields“, „Ellinikos Xrysos“ akcininkės, vardu. Remiantis ta ataskaita, sąžininga „Cassandra“ kasyklų rinkos vertė buvo 500 mln. JAV dolerių (2004 m. birželio 30 d., pagal tos dienos USD ir EUR valiutos kursą (1,2155 USD/EUR (11)), ši suma prilygo 411 mln. EUR). Ataskaitą (toliau - „Behre Dolbear“ ataskaita) paskelbė „Behre Dolbear International Ltd“, kuri, remiantis „European Goldfields“, yra „išskirtinė tarptautinė mineralinių žaliavų pramonės konsultantė“ (12).
(20)
Komisija taip pat abejojo, ar atleidimas nuo mokesčio ir teisinių rinkliavų sumažinimas yra atleidimas nuo finansinių įsipareigojimų valstybei, kurie derėjo su SESV.
III GRAIKIJOS IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
III.a. GRAIKIJOS IR PAGALBOS GAVĖJOS PASTABOS
(21)
Didelė dalis Graikijos ir pagalbos gavėjos pastabų sutampa, todėl Komisija 22-31 punktuose jas pateiks kartu.
(22)
Remiantis Graikijos valdžios institucijomis ir pagalbos gavėja, Graikija per 2003 m. pardavimą veikė tik kaip tarpininkė, nes „TVX Hellas“, tik įpusėjusi bankroto procedūrą, negalėjo kasyklų parduoti tiesiogiai „Ellinikos Xrysos“. Jos taip pat teigia, kad Graikijai kasyklos niekada nepriklausė ir iš 2003 m. pardavimo Graikija negavo jokių pinigų, nes 11 mln. EUR sumokėta tiesiogiai „TVX Hellas“. Jos taip pat teigia, kad 1995 m. pardavimo sandorį sudarė „TVX Hellas“ ir ankstesnė savininkė - privati įmonė, kuri buvo likviduojama, todėl 2003 m. pardavimas buvo nesusijęs su jokiais valstybės ištekliais.
(23)
Be to, Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad pardavimo metu „Cassandra“ kasyklų rinkos vertė buvo sumažinta ar net neigiama dėl ilgo neeksploatavimo ir kasyklų leidimų anuliavimo. Neigiama kasyklų rinkos vertė taip pat galėtų būti įrodoma tuo, kad „Kinross“, „TVX Hellas“ savininkė ir ekonominės veiklos vykdytoja, veikianti rinkos sąlygomis, neigiamą kasyklų vertę nustatė, kai kapitalizavo didelius savo investicijų nuostolius. Jos teigia, kad tai, kad už „Ellinikos Xrysos“, taip pat privačią įmonę, sumokėta teigiama kaina, pateisinama sutartyje esančiu anuliavimo straipsniu, kuriuo pašalinta pirkėjo rizika. Be to, jos teigia, kad kasybos įmonės įsigyta žemė gali būti panaudota tik kasybos veiklai ir neturi rinkos vertės, nes Graikijos įstatymais tokiose vietovėse pirmenybė teikiama kasybos veiklai. Todėl jos teigia, kad dėl kasybos teisių vertės sumažėjimo dėl ilgo neeksploatavimo ir kasybos leidimų anuliavimo sumažėjo ir žemės vertė. Galiausiai, kalbant apie aukso išteklius, kurie buvo įmonei „Ellinikos Xrysos“ parduoto turto dalis, jos teigia, kad 2003 m. jų vertė buvo neigiama dėl palyginti mažos aukso kainos ir palyginti didelių susijusių sąnaudų, pavyzdžiui, transporto ir apdirbimo.
(24)
Be to, kas paminėta, ir atsižvelgiant į rinkos ekonomikos kriterijus, į kuriuos reikėjo atsižvelgti sudarant sandorį, Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad tokie kriterijai taip pat apima aplinkosauginius ir socialinius dalykus, susijusius su įmonės įvaizdžiu ir darbuotojų pasitenkinimu. Tai grindžiama faktu, kad „TVX Hellas“, ekonominės veiklos vykdytoja, veikianti rinkos sąlygomis, taip pat atsižvelgė į darbuotojų ir aplinkos problemas ir išmokėjo atitinkamas kompensacijas. Jos taip pat teigia, kad kasyklų nepardavimas taip pat reikštų dideles aplinkosaugos išlaidas, kurios tektų Graikijos valstybei ir būtų maždaug 15,7 mln. EUR. Taip pat jos teigia, kad „Ellinikos Xrysos“ sumokėta kaina taip pat pateisinama rinkos ekonomikos kriterijais, nes ji buvo lygi kainai, kurios prašė privati įmonė „TVX Hellas“. Remiantis Graikija ir pagalbos gavėja, „TVX Hellas“ būtų nustačiusi didesnę kainą, jei tik būtų galėjusi tai padaryti. Be to, jos teigia, kad „Ellinikos Xrysos“ sumokėta kaina buvo lygi turto buhalterinei vertei, nurodytai „TVX Hellas“ finansinėse ataskaitose. Galiausiai, jos teigia, kad per 2003 m. pardavimą sumokėta kaina yra tikra kasyklų kaina, t. y. „Stratoni“ kasyklos vertė, nes ji vienintelė buvo veikianti. Kalbant apie „Skouries“, Graikija ir pagalbos gavėja teigia, kad ten niekada nebuvo vykdyta jokia kasybos veikla ir nedarytos jokios investicijos, išskyrus kasybos tyrimus, kuriuos prieš 2003 m. pardavimą atliko „TVX Hellas“. Jos taip pat teigia, kad norint, kad „Skouries“ būtų veikianti kasykla, reikia didelių investicijų. Dėl minėtų priežasčių jos teigia, kad 2003 m. pardavimu įmonei „Ellinikos Xrysos“ nesuteiktas pranašumas.
(25)
Kalbant apie „Behre Dolbear“ ataskaitą, nei Graikija, nei pagalbos gavėja neabejoja dėl „Behre Dolbear“ patikimumo. Tačiau abi prieštarauja ataskaitai, teigdamos, kad į ją negalima atsižvelgti, nes jos tikslas buvo patraukti investuotojų dėmesį, o tuo metu, kurį apima ataskaita (2004 m. birželio mėn.), padėtis buvo kitokia negu pardavimo metu (2003 m. gruodžio mėn.). Jos taip pat teigia, kad kasyklų vertė, įvertinta „Behre Dolbear“, yra susijusi su turtu ir atitinkamais kasybos leidimais, o „Ellinikos Xrysos“ įsigijo tik turtą, kasybos leidimus Graikijos valstybė turėjo suteikti vėliau. Be to, jos teigia, kad ataskaitoje neminimas parduotas turtas, o tik „Ellinikos Xrysos“ vertė esant veiklos tęstinumui ir kad dėl to neparodoma turto, kurį Graikijos valstybė pardavė 2003 m. gruodžio mėn., vertė. Galiausiai, jos teigia, kad ataskaitos 37 puslapyje pateiktoje 5.3 lentelėje „Behre Dolbear“ nurodo apskaičiuotą neigiamą grynąją dabartinę beveik veikiančių „Cassandra“ kasyklų vertę, t. y. 2,59 mln. USD; todėl faktiškai sumokėta kaina (11 mln. EUR) buvo didesnė negu kasyklų rinkos vertė.
(26)
Tačiau, jei „Behre Dolbear“ ataskaita naudojamasi, Graikija teigia, kad iš trijų skirtingų metodų, nustatytų ataskaitoje, priimtinas gali būti tik pajamų metodas, nes tai pagrindinis, tarptautiniu mastu taikomas vertinimo metodas ir tik atsižvelgiant į jo pripažinimo galiojančiu dieną, ir tik jei bus išduoti kasybos leidimai ir padarytos didelės investicijos.
(27)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja pripažįsta, kad Graikija turtą tiesiogiai įmonei „Ellinikos Xrysos“ pardavė neskelbdama konkurso arba neatlikdama išankstinio vertinimo dėl to, kad buvo mažai laiko ir reikėjo išsaugoti darbo vietas ir apsaugoti aplinką. Jos taip pat teigia, kad „TVX Hellas“ turėjo Graikijai reikalavimų, kurių vertė 293,5 mln. EUR, nes patyrė nuostolių dėl savo investicijų į kasyklas (kurių eksploatavimas sustabdytas 2002 m. paskelbus sprendimus dėl anuliavimo) ir turėjo išlaidų dėl aplinkos apsaugos. Jos teigia, kad pardavimo sutartyje nebuvo sąlygos dėl mažiausio etatų skaičiaus, nes kasybai reikia didelio darbuotojų skaičiaus, bet kartu neįmanoma kiekybiškai nustatyti įsipareigojimą išsaugoti darbo vietas. Galiausiai, jos teigia, kad jei Komisija išduotų vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, būtų galima pateikti prašymą anuliuoti sutartį, tokiu atveju Graikijos valstybės galėtų būti prašoma grąžinti įmonei 11 mln. EUR, o jai būtų grąžintas turtas.
(28)
Be to, Graikijos valdžios institucijos įrodinėja, kad buvo galima remtis per 1995 m. atvirą konkursą nustatyta verte ir kad galima tarti, kad žemės vertė nepakito. Jos teigia, kad „Behre Dolbear“ ataskaitoje taikytas metodas (pajamų metodas) gali būti priimtinas, bet jis gali būti taikomas tik tą dieną, kurią paskelbta ataskaita (2004 m. birželio 30 d.), ir tik tuo atveju, jei būtų suteikti kasybos leidimai ir padarytos didelės investicijos. Galiausiai, Graikijos valdžios institucijos sutinka, kad pardavimo metu „Stratoni“ turėjo galiojančius kasybos leidimus, todėl ji buvo veikianti ir atitiko „Behre Dolbear“ ataskaitos straipsnį dėl beveik veikiančios kasyklos.
(29)
Kalbant apie atleidimą nuo mokesčio ir teisinių rinkliavų sumažinimą, pasak pagalbos gavėjos, įstatymais numatytas kasyklų perleidimo mokestis šiuo atveju buvo netaikytinas. Be to, remiantis Graikija, kasyklų vertė buvo neigiama, todėl potencialiems pirkėjams reikėjo paskatų. Graikija taip pat argumentuoja, kad Graikijos kasybos kodekso 173 straipsnyje nustatytas maždaug 5 % mokesčio tarifas, bet jis taikomas tik sandoriams, vykdomiems „už atlygį“ („με επαχθή αιτία“), o tai, remiantis Graikija, reiškia sandorius, kurių priežastis yra nelaimingi incidentai, pvz., savininko mirtis; todėl šiuo atveju jis buvo netaikytinas. Be to, pagalbos gavėja teigia, kad pardavimo sutartis dar nėra galutinė dėl straipsnio dėl anuliavimo ir dėl to, kad taikyti bet kokius mokesčius būtų per ankstyva. Galiausiai, pagalbos gavėja teigia, kad teisinių mokesčių sumažinimas nesusijęs su valstybės ištekliais, nes teisininkai yra privatūs profesionalai, o mokesčiai ir rinkliavos nuo jų honoraro buvo deramai sumokėti.
(30)
Graikija pripažįsta, kad 7-9 % mokestis iš tikrųjų imamas visais žemės pardavimo atvejais, neatsižvelgiant į tai, ar parduodamas įmonės turtas, ar privačių asmenų turtas.
(31)
Galiausiai, ir Graikija, ir pagalbos gavėja argumentuoja, kad, net jei 2003 m. pardavimas būtų „Ellinikos Xrysos“ suteikta pagalba, ši įmonė pagal 1998 m. regioninės pagalbos gaires ir 2002 m. daugiasektorę regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programą - ir gairės, ir programa galiojo pardavimo metu - atitiko reikalavimus, kad galėtų gauti pagalbą, nes įmonė buvo vietovėje, kuri atitiko reikalavimus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Pagalbos gavėja taip pat teigia, kad pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, 2008 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gaires ir SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ji galėtų atitikti reikalavimus, kad galėtų gauti pagalbą, nes nagrinėjamos investicijos buvo susijusios su nacionalinės svarbos sektoriumi ir vietove. Kalbant apie atleidimą nuo mokesčių, remiantis pagalbos gavėja, mokestis sudarė 38 000 EUR; todėl jis buvo mažesnis negu de minimis riba (100 000 EUR per bet kurį trejų metų laikotarpį) (13) ir „Ellinikos Xrysos“ iš to jokios naudos nebuvo.
III.b. KITŲ SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(32)
Komisija pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimą gavo ir iš „Hellenic Mining Watch“ (14). „Hellenic Mining Watch“ teigia, kad „Cassandra“ kasyklų turtas taip pat yra didelis nekilnojamasis turtas, dėl kurio gerokai padidėja bendra kasyklų vertė, bet į kurį neatsižvelgta „Behre Dolbear“ ataskaitoje. „Hellenic Mining Watch“ atmeta nedarbo priežastis, kuriomis grindžiamas kasyklų perleidimas nesilaikant teisinių procedūrų, teigdama, kad į pardavimo sutartį nebuvo įtraukta jokių „Ellinikos Xrysos“ nustatytų prievolių pasamdyti konkretų ar mažiausią darbininkų skaičių.
(33)
Panašiai „Hellenic Mining Watch“ atmeta ir aplinkosaugos priežastis, kuriomis grindžiamas kasyklų perleidimas nesilaikant teisinių procedūrų, teigdama, kad 2003 m. pardavimo sutarties 1 straipsniu „Ellinikos Xrysos“ atleidžiama nuo bet kokios atsakomybės už žalą aplinkai, jei tokia žala ar tokios žalos priežastys atsirado prieš paskelbiant įstatymą, kuriuo ratifikuojama pardavimo sutartis. Galiausiai, „Hellenic Mining Watch“ tvirtina, kad kasyklų turtas taip pat yra aukso turinčių didelės vertės mineralinių žaliavų atsargos, vertos 80 mln. EUR, o tai nepaminėta su „Ellinikos Xrysos“ sudarytoje pardavimo sutartyje.
(34)
Atsakydama į „Hellenic Mining Watch“ pastabas Graikija pakartoja požiūrį, kad „Ellinikos Xrysos“ negavo jokios valstybės pagalbos. Graikija konkrečiai teigia, kad ji nebuvo nei kasyklų savininkė, nei jų pirkėja, ji tik buvo dviejų privačių šalių sandorio tarpininkė. Be to, Graikija teigia, kad „Hellenic Mining Watch“ tvirtinimai migloti, netikslūs ir prieštaringi. Galiausiai, Graikija teigia, kad „Hellenic Mining Watch“ siekia, kad „Cassandra“ kasyklos būtų sugrąžintos valstybei, nes jos didžiausias tikslas yra aplinkos apsauga.
(35)
Galiausiai Komisija pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą taip pat gavo iš „Cassandra“ kasyklų profesinės sąjungos (15), abejojančios, ar priemonė yra neteisėta valstybės pagalba, ir nurodančios, kad kasyklos prisideda prie ekonomikos ir užimtumo skatinimo.
IV PAGALBOS VERTINIMAS
(36)
Remdamasi Graikijos ir kitų trečiųjų šalių paminėtais faktais ir argumentais Komisija šiame skirsnyje įvertins nagrinėjamas priemones. Pirma, Komisija vertins, ar nagrinėjamose priemonėse yra valstybės pagalbos, kad nustatytų pagalbos buvimą arba nebuvimą (IV.a poskirsnis). Antra, jei priemonėje tikrai būtų pagalbos, Komisija vertins jos derėjimą su vidaus rinka (IV.b poskirsnis).
IV.a. PAGALBOS BUVIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ
(37)
Siekdama nustatyti, ar priemonė yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar ginčijama priemonė atitinka SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygas, t. y.: „išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“
(38)
Atsižvelgdama į šią nuostatą Komisija vertins, ar ginčijama priemonė, skirta „Ellinikos Xrysos“, yra valstybės pagalba.
1 PRIEMONĖ. PARDAVIMO KAINA MAŽESNĖ UŽ RINKOS VERTĘ
a. Pranašumas
(39)
Tais atvejais, kai valstybė turtą parduoda už mažesnę negu rinkos vertę, pirkėjui (gaunančiam turtą už subsidijuojamą kainą) suteikiamas pranašumas, ir tai gali būti valstybės pagalba. Priešingai, už rinkos kainą turtas parduodamas (taigi valstybės pagalbos nėra) tais atvejais, kai kainą nustato nepriklausomas vertintojas ir ji atitinka pardavimo kainą arba kai pardavimas vykdomas skelbiant konkurencinį, atvirą, skaidrų ir besąlyginį konkursą ir pasirenkamas didžiausią kainą nurodęs pirkėjas (16).
(40)
Šiuo atveju „Cassandra“ kasyklos parduotos neskelbus atviro konkurso arba neatlikus jokio vertinimo. Siekdama nesuteikti valstybės pagalbos valstybė turi veikti kaip racionalus, didžiausio pelno siekiantis privatus savininkas, t. y. „rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis pardavėjas“, ir iš pardavimo siekti geriausio finansinio rezultato. Taigi, šiuo nagrinėjamu atveju Komisija įvertino, ar Graikijos valstybė veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis pardavėjas.
(41)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad aplinkosaugos ir socialiniai klausimai taip pat laikomi rinkos ekonomikos kriterijais, nes jie susiję su įmonės įvaizdžiu ir darbuotojų pasitenkinimu. Jos laikosi nuomonės, kad jų argumentą patvirtina tai, kad „TVX Hellas“, ekonominės veiklos vykdytoja, veikianti rinkos sąlygomis, atsižvelgė ir į darbuotojų bei aplinkosaugos problemas ir savo darbuotojams sumokėjo kompensaciją, įskaitant kompensaciją už ankstesnius aplinkosauginius įsipareigojimus (dar iki 2003 m. pardavimo). Jos taip pat teigia, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis pardavėjas sutiktų sumažinti kainą, kad išspręstų aplinkosaugos ir socialines problemas.
(42)
Komisija negali sutikti su tokiu argumentu. Aplinkosaugos ir socialinių problemų pobūdis toks, kad jos yra viešosios politikos, vykdomos valdžios institucijų, rūpestis. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis pardavėjas gali atsižvelgti į nedarbo ir aplinkos apsaugos problemas, bet tik ribotai, kad apsaugotų ar išsaugotų savo, socialiai ir aplinkos apsaugos požiūriu atsakingo veikėjo, verslo reputaciją, tačiau tik tiek, kad nebūtų pakenkta jo finansiniams interesams. Bet kokiu atveju, pardavimo aplinkybėmis racionalus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis pardavėjas įvertintų ir kiekybiškai nustatytų visas išmokas ar išlaidas, susijusias su tokiomis problemomis, kad nuspręstų, kokios įtakos tai galėtų turėti priimtinai kainai. Nagrinėjamu atveju Komisija pažymi, kad į sutartį neįtrauktos jokios tokios finansinės specifikacijos, o Graikija neparodė, kad pardavimo metu ji kaip nors vertino tokias finansines išlaidas.
(43)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja taip pat teigia, kad kasyklų rinkos vertė buvo neigiama, ir tai įrodoma tuo, kad „Kinross“, „TVX Hellas“ savininkė ir ekonominės veiklos vykdytoja, veikianti rinkos sąlygomis, neigiamą kasyklų vertę nustatė, kai kapitalizavo didelius savo investicijų nuostolius.
(44)
Komisija negali sutikti su tokiu argumentu. „TVX Hellas“ savo verslo veiklą „Cassandra“ kasyklose sustabdė dėl to, kad Valstybės taryba anuliavo kasyklų leidimus. Tačiau „Stratoni“ tuo metu, kai „TVX Hellas“ ją pardavė Graikijai (žr. 13 punktą), galiojantį kasyklos leidimą turėjo, o „Olympias“ leidimas tebebuvo anuliuotas. Todėl Komisija mano, kad „TVX Hellas“ sprendimas parduoti „Cassandra“ kasyklas buvo susijęs su jos nesėkmingomis didelėmis investicijomis į „Olympias“. Todėl „TVX Hellas“ elgesys buvo susijęs su „Olympias“ investicijų, o ne „Stratoni“ verte.
(45)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja pripažįsta, kad Graikija turtą tiesiogiai įmonei „Ellinikos Xrysos“ pardavė neskelbdama konkurso arba neatlikdama išankstinio vertinimo dėl to, kad buvo mažai laiko, reikėjo išsaugoti darbo vietas ir apsaugoti aplinką. Kalbant apie aplinkos apsaugą, jos taip pat teigia, kad kasyklų nepardavimas taip pat reikštų dideles aplinkosaugos išlaidas, kurios tektų Graikijos valstybei ir būtų maždaug 15,7 mln. EUR. Kalbant apie užimtumą, Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja sutinka, kad pardavimo sutartyje nebuvo sąlygos dėl mažiausio etatų skaičiaus, bet teigia, kad neįmanoma kiekybiškai nustatyti įsipareigojimą išsaugoti darbo vietas ir kad kasykloms reikia didelio darbininkų skaičiaus.
(46)
Kalbant apie tai, kas pasakyta, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad parduoto turto vertė prieš pardavimą nebuvo kaip nors vertinama ir kad pardavimas nebuvo vykdomas per atvirą procesą, veikiau jis vykdytas tiesiogiai susisiekiant su pirkėju. Kalbant apie aplinkos apsaugos išlaidas, kurios tariamai tektų Graikijai, Komisija daro pastabą, kad sutartyje ar kuriuose nors dabartiniuose dokumentuose nėra jokių tokių išlaidų įrodymų. Komisija taip pat pažymi, kad pirkėjui nenustatyta jokių papildomų aplinkosaugos įsipareigojimų, išskyrus tai, kas nustatyta galiojančiuose teisės aktuose. Komisija mano, kad jei į aplinkosaugos išlaidas turėtų būti atsižvelgiama kaip į pardavimo kainos nustatymo veiksnį, privatus pardavėjas rūpestingai įvertintų ir kokybiškai nustatytų tas išlaidas ir tik tada nustatytų pardavimo kainą. Graikija neparodė, kad pardavimo metu ji atliko kokį nors vertinimą ar nustatė kiekį arba kad kaip nors kitaip atsižvelgė į tokias aplinkosaugos išlaidas.
(47)
Komisija taip pat pažymi, kad į 2003 m. pardavimo sutartį neįtraukė sąlygos, kuria būtų reikalaujama, kad pirkėjas išsaugotų ar sukurtų kokį nors mažiausią darbo vietų skaičių. Todėl Komisija negali sutikti su argumentu, kad pirkėjui nustatytas įsipareigojimas išsaugoti daugiau darbo vietų, negu to ekonomiškai reikia, nes pardavimo sutartyje nebuvo nustatytas joks įsipareigojimas išsaugoti konkretų darbo vietų skaičių. Taigi, Komisija mano, kad privataus pardavėjo požiūriu joks argumentas, susijęs su darbo vietų ar užimtumo išsaugojimu, negali lemti mažesnės negu kasyklų rinkos vertė pardavimo kainos.
(48)
Remdamasi 46 ir 47 punktais Komisija negali sutikti su Graikijos ir pagalbos gavėjos argumentais, išdėstytais 45 punkte.
(49)
Kalbant apie užimtumą ir aplinkos apsaugą (žr. 45 punktą), „Hellenic Mining Watch“ atmeta nedarbo priežastis, kuriomis grindžiamas kasyklų perleidimas nesilaikant teisinių procedūrų, teigdama, kad į pardavimo sutartį nebuvo įtraukta jokių „Ellinikos Xrysos“ nustatytų prievolių pasamdyti konkretų ar mažiausią darbininkų skaičių. „Hellenic Mining Watch“ taip pat teigia, kad „Ellinikos Xrysos“ suteiktas pranašumas, nes 2003 m. pardavimo sutarties 1 straipsniu „Ellinikos Xrysos“ atleidžiama nuo bet kokios atsakomybės už žalą aplinkai, jei tokia žala ar tokios žalos priežastys atsirado prieš paskelbiant įstatymą, kuriuo ratifikuojama pardavimo sutartis.
(50)
Kalbant apie pateiktą antrą „Hellenic Mining Watch“ argumentą, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2003 m. pardavimo sutartimi „Ellinikos Xrysos“ atleidžiama nuo bet kokios atsakomybės už žalą aplinkai, jei tokia žala ar tokios žalos priežastys atsirado prieš paskelbiant įstatymą, kuriuo ratifikuojama pardavimo sutartis. Komisija mano, kad ankstesniame sakinyje paminėta sutarties nuostata įmonei „Ellinikos Xrysos“ nesuteikiamas atskiras pranašumas, nesusijęs su pardavimo kaina. Straipsniai, kuriuose pardavėjui ir pirkėjui paskirstomi įvairūs finansiniai įsipareigojimai, yra dažni privačiose sutartyse. Galiausiai pardavimo šalys į tokius straipsnius atsižvelgia nustatydamos pardavimo kainą. Todėl pagrindinis šiuo atveju kylantis klausimas - ar pardavimas, atsižvelgiant į jo sąlygas, atspindėjo kasyklų rinkos vertę.
(51)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad 2003 m. pardavimu „Ellinikos Xrysos“ pranašumas nesuteiktas, nes „Ellinikos Xrysos“ sumokėta pardavimo kaina buvo lygi buhalterinei vertei, nurodytai „TVX Hellas“, prieš Graikijos valstybę buvusios „Cassandra“ kasyklų savininkės, finansinėse ataskaitose.
(52)
Komisija negali sutikti su tokiu argumentu. Komisija mano, kad nustatant turto vertę atsižvelgti į buhalterinę „TVX Hellas“ vertę negalima, nes ji tokia dėl mokesčių tikslais įmonės buhalterinėje apskaitoje nurodyto nuvertėjimo (17) ir ji rodo tik apskaitinę turto vertę. Vadovaujantis įsigalėjusia Teismo praktika (18), apskaitinė vertė ne visada yra tokia pati kaip rinkos vertė, kai turtas įvertinamas siekiant nustatyti pardavimo kainą. Be to, nagrinėjamas turtas perleistas atskirai, o nusidėvėjimas, kurį nustatė ankstesnis savininkas, susijęs tik su buhalterijos tvarkymu ir apmokestinimu.
(53)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad „Ellinikos Xrysos“ sumokėta kaina taip pat pateisinama rinkos ekonomikos kriterijais, nes ji buvo lygi kainai, kurios prašė privati įmonė „TVX Hellas“. Pastaroji būtų prašiusi didesnės kainos, jei tik būtų galėjusi.
(54)
Komisija negali sutikti su tokiu argumentu. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad kaina, kurią Graikija sumokėjo „TVX Hellas“, buvo dviejų šalių reikalavimų viena kitai panaikinimo rezultatas. Komisija taip pat pažymi, kad „TVX Hellas“ reikalavimas Graikijai buvo 293,5 mln. EUR (žr. 15 punktą). Laikantis tokio argumentavimo, jei dviejų šalių reikalavimai būtų buvę kitokie, galutinis susitarimo rezultatas būtų buvęs kitoks, net jei ir būtų susijęs su to paties turto pardavimu. Todėl Komisija mano, kad reikalavimų panaikinimas neatspindėjo parduoto turto vertės.
(55)
Taip pat Komisija pabrėžia, kad reikalavimus sudarė abiejų šalių pateikti prašymai sumokėti kompensacijas. Visų pirma, Graikija reikalavo kompensuoti žalą aplinkai, kurią tariamai sukėlė „TVX Hellas“. „TVX Hellas“ reikalavimas susijęs su aplinkosaugos išlaidomis ir investicijų nuostoliais, kurių įmonė tariamai patyrė dėl kasybos leidimų anuliavimo 2002 m. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tuo metu, kai buvo panaikinti reikalavimai, turto vertė nebuvo kaip nors vertinama. Todėl „Cassandra“ kasyklų pardavimo Graikijai 11 mln. EUR kaina buvo siejama su abiejų šalių tariamais įsipareigojimais, o ne su turto verte.
(56)
Galiausiai, Komisija atkreipia dėmesį, kad „TVX Hellas“ sprendimas parduoti „Cassandra“ kasyklas buvo susijęs su jos nesėkmingomis didelėmis investicijomis į „Olympias“, taigi, „Olympias“ investicijų, o ne „Stratoni“ verte. „Ellinikos Xrysos“ nedarė jokių tokių investicijų, todėl tos nesėkmingos investicijos jos nepaveikė. Taigi, Komisija mano, kad „Cassandra“ kasyklų pardavimo Graikijai 11 mln. EUR kaina atspindėjo tik komercinius „TVX Hellas“ ir Graikijos ryšius ir konkrečią „TVX Hellas“ padėtį pardavimo metu. Todėl tai negali būti tipinė atskira komercinė sutartis, kaip Graikijos ir „Ellinikos Xrysos“.
(57)
Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta (54-56 punktai), Komisija daro išvadą, kad tarp Graikijos ir „TVX Hellas“ tarpusavio reikalavimų panaikinimo ir turto vertės ryšio nebuvo.
(58)
Remdamasi tuo ir siekdama nustatyti, ar pardavimo kaina atspindėjo turto rinkos vertę, Komisija turtą suskirstė į tris kategorijas: a) kasyklos; b) žemė ir c) mineralinių žaliavų atsargos. Norėdama apskaičiuoti turto rinkos vertę Komisija rėmėsi „Behre Dolbear“ ataskaita (žr. 19 punktą). Kalbant apie žemę, Komisija patikrino ataskaitoje nurodytą vertę, naudodamasi kaina, sumokėta už tą žemę per ankstesnį konkursą 1995 m. (žr. 11 punktą).
(59)
Graikija ir pagalbos gavėja teigia, kad į „Behre Dolbear“ ataskaitą atsižvelgti negalima, nes jos tikslas buvo patraukti investuotojų dėmesį. Komisija su šiuo argumentu sutikti negali, nes investuotojų dėmesio patraukimas yra pagrindinis ir teisėtas bet kokios vertinimo ataskaitos, rengiamos ekonominės veiklos vykdytojų, veikiančių rinkos sąlygomis, siekiančių gauti lėšų finansų rinkose, tikslas. Svarbu, kad būtų patikrintas bet kokio vertinimo pagrįstumas, bet paties fakto, kad vertinimo ataskaita siekiama pritraukti investuotojų, nepakanka jai diskredituoti.
(60)
Graikija ir pagalbos gavėja taip pat įrodinėja, kad į ataskaitą negalima atsižvelgti, nes tuo metu, kurį apima ataskaita (2004 m. birželio mėn.), padėtis buvo kitokia negu pardavimo metu (2003 m. gruodžio mėn.).
(61)
Komisija negali sutikti su tokiu argumentu. Komisija pabrėžia, kad „Behre Dolbear“ ataskaitos data tikrai yra 2004 m. birželio 30 d., bet jos turinys gali būti laikomas vienalaikis su pardavimu 2003 m. gruodžio mėn., nes ji pagrįsta svyruojančiomis metalo kainomis per 1993-2003 m. laikotarpį.
(62)
Graikijos valstybė ir „Ellinikos Xrysos“ teigia, kad ataskaitoje neminimas parduotas turtas, o tik „Ellinikos Xrysos“ vertė esant veiklos tęstinumui, ir kad dėl to neparodoma turto, kurį Graikijos valstybė pardavė 2003 m. gruodžio mėn., vertė. Komisija negali sutikti su tokiu argumentu, nes, siekiant apskaičiuoti bendrą įmonės vertę, ataskaitoje pateikiamas išsamus parduoto turto vertės įvertinimas pagal kiekvieną atskirą vienetą.
a.a. Kasyklų vertės apskaičiavimas
a.a.1. Su kasyklų verte susiję argumentai
(63)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad pardavimo metu „Cassandra“ kasyklų rinkos vertė buvo sumažinta ar net neigiama dėl ilgo neeksploatavimo ir kasyklų leidimų anuliavimo. Jos taip pat teigia, kad per 2003 m. pardavimą sumokėta kaina atspindi tikrą „Stratoni“ kasyklos vertę, nes ji vienintelė buvo veikianti. Visų pirma, Graikijos valdžios institucijos sutinka, kad pardavimo metu „Stratoni“ turėjo galiojančius kasybos leidimus, todėl ji buvo veikianti ir atitiko „Behre Dolbear“ ataskaitos straipsnį dėl beveik veikiančios kasyklos.
(64)
Komisija pažymi, kad 2002 m. sprendimas dėl anuliavimo paveikė tik „Olympias“ vertę, nes pardavimo metu „Stratoni“ turėjo galiojančius kasybos leidimus, taigi ji buvo vertinga. Kartu, „TVX Hellas“ nutraukė veiklą dėl nesėkmingų investicijų aukso gavybos srityje, kai buvo anuliuoti „Olympias“ leidimai. Todėl „TVX Hellas“ elgesys buvo susijęs tik su „Olympias“ investicijų, o ne „Stratoni“ verte.
(65)
Kalbant apie „Skouries“, Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad ten niekada nebuvo vykdyta jokia kasybos veikla arba nedarytos jokios investicijos, išskyrus kasybos tyrimus, kuriuos prieš 2003 m. pardavimą atliko „TVX Hellas“, ir kad norint ten vykdyti kasybą reikia didelių investicijų.
(66)
Komisija pažymi, kad „Skouries“ neturėjo kasybos leidimų arba sukurtos kasybos infrastruktūros. Tačiau Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja nepateikė jokios informacijos ar svarių argumentų, kurie įrodytų, kad „Skouries“ kasyklai nebuvo suteiktas administracinis leidimas veikti arba kad ji nebuvo ekonomiškai gyvybinga. Taip pat, remiantis „Behre Dolbear“ ataskaita, „Skouries“ kasyklos plėtros ir statybos investicinės sąnaudos 2004 m. buvo 268 mln. USD, t. y. 220 mln. EUR. Savo ataskaitoje „Behre Dolbear“ pareiškė savo nuomonę, kad tokios sąnaudos yra pagrįstos. Todėl Komisija mano, kad nebuvo jokių administracinių ar ekonominių kliūčių kasybos leidimų suteikimui ar kasybos infrastruktūros statybai ir kasybos operacijų vykdymui „Skouries“.
(67)
Remdamasi tuo, kas pasakyta (63-66 punktai), Komisija mano, kad pardavimo metu „Olympias“ rinkos vertei tikrai buvo kilęs pavojus dėl 2002 m. sprendimų dėl anuliavimo, bet joks pavojus nekilo „Stratoni“ ir „Skouries“ rinkos vertei. Todėl 2003 m. pardavimo metu buvo įmanoma apskaičiuoti „Cassandra“ kasyklų rinkos vertę.
a.a.2. Kasyklų vertės apskaičiavimas
(68)
Norėdama apskaičiuoti „Cassandra“ kasyklų vertę Komisija ištyrė kiekvieną iš trijų kasyklų, sudarančių „Cassandra“ kasyklas („Stratoni“, „Olympias“ ir „Skouries“), dviem atžvilgiais: a) kasyklos vertės, kuri turi būti pagrįsta ekonominiais veiksniais, taikytais pardavimo metu, ir b) kasyklos gebėjimo veikti, kad būtų realizuota minėta vertė. Remdamasi šiais dviem veiksniais Komisija priėjo prie išvados, kad „Stratoni“ ir „Skouries“ turi tam tikrą vertę, kuri galėjo būti realizuojama, bet „Olympias“ vertę 2003 m. pardavimo metu nustatyti sunku.
(69)
Norėdama apskaičiuoti kasyklų vertę Komisija naudojosi „Behre Dolbear“ ataskaita. Ataskaitoje taikomi trys „Cassandra“ kasyklų sąžiningos rinkos vertės apskaičiavimo metodai: a) pajamų metodo vertinimas (19); b) susijusių sandorių (palyginamų pardavimo atvejų) vertinimas; ir c) rinkos kapitalizavimo metodas (20). Vertės, gautos taikant šiuos tris metodus, atitinkamai yra tokios: a) 130,3-402,5 mln. USD arba 107,2-331,1 mln. EUR; b) 504,7 mln. USD arba 415,2 mln. EUR; ir c) 614,9 mln. USD arba 505,9 mln. EUR. Pajamų metodo vertinimo diapazonas atsirado dėl skirtingų naudotų kainodaros scenarijų (žr. 72 punktą). Iš šių trijų metodų Komisija taikė pajamų metodą. Priežastys pateiktos lentelėje:
Lentelė
Pajamų metodo taikymo priežastys
Pajamų metodas
Susiję sandoriai
Rinkos kapitalizacija
Taikant pajamų metodą kiekvienai iš trijų kasyklų galima naudoti išsamius dydžius remiantis metalo kainomis, žinomomis kasyklų pardavimo metu. Apskaičiuojant sandorio turto vertę atsižvelgti galima tik į sandorio metu buvusius veiksnius.
Susijusių sandorių vertinimo metodas abejotinas, nes dvi skirtingos kasyklos negali būti tapačios. Remiantis „Behre Dolbear“, susijusių sandorių metodas yra prieštaringas dėl to, kad kiekvienas mineralinių žaliavų telkinys, net tų pačių mineralų, minerologijos, kasybos sąlygų, metalurgijos, aplinkos apsaugos aspektų, kylančių socialinių klausimų, rūdos kokybės požiūriu tam tikru mastu skiriasi nuo kitų telkinių.
Į „Behre Dolbear“ ataskaitą taip pat įtraukta „American Appraisal Associates“ pastaba dėl rinkos kapitalizacijos metodo, kuria rinkos kapitalizacija rekomenduojama kaip antrinis vertinimo metodas ar praktinis būdas, tinkamas patikrinti vertinimą, atliktą taikant pirminius metodus.
Pajamų metodas yra pirminis vertinimo metodas, todėl jis patikimesnis. Be to, šiuo nagrinėjamu atveju rinkos kapitalizacijos metodu patikrinama tik vertė, gauta dėl rinkos kapitalizacijos pirmąjį 2004 m. pusmetį, o tai nepriimtina, nes ši informacija apima laiką po pardavimo. Todėl rinkos kapitalizacijos metodas negali būti taikomas net kaip antrinis vertinimo metodas.
Atrodo, kad „Behre Dolbear“ mano, kad patikimesnė yra vertė, gauta taikant pajamų metodą, nes teigiama, kad „metams bėgant „Behre Dolbear“ labai pabrėžė vertę, gautą taikant pajamų metodą“ („Behre Dolbear“ ataskaitos 43 p. pateikta vertės variantų santrauka).
(70)
Graikija sutinka, kad, jei naudojamasi „Behre Dolbear“ ataskaita, priimtinas gali būti tik pajamų metodas, nes jis yra pirminis, tarptautiniu mastu pripažįstamas vertinimo metodas ir jis gali būti taikomas tik tą dieną, kurią paskelbta ataskaita (2004 m. birželio 30 d.), ir tik tuo atveju, jei būtų suteikti kasybos leidimai ir padarytos didelės investicijos.
(71)
Remdamasi pajamų metodu Komisija kasyklų kainą 2003 m. pardavimo metu skaičiuoja taip (žr. 72-79 punktus).
(72)
Taikant pajamų metodą apskaičiuojama beveik veikiančių (21)„Cassandra“ kasyklų sąžininga rinkos vertė, nustatoma vertinant kasyklų veiklą, tiksliai apibrėžtas sąnaudas ir įrodytus bei tikėtinus išteklius (22). Ataskaitoje naudojami trys vertės nustatymo scenarijai, pagrįsti per šiuos laikotarpius buvusiomis kainomis: a) 1993-2003 m. vidurkis; b) tik 2004 m. pirmasis pusmetis; ir c) 1993-2003 m. vidurkis ir 2004 m. pirmasis pusmetis (padalyta iš 2). Komisija mano, kad gali atsižvelgti tik į 1993-2003 m. vidurkio scenarijų, o ne į kitus du, nes jis pagrįstas kainomis ir sąnaudomis, kurios buvo žinomos pardavimo, įvykdyto 2003 m. gruodžio mėn., metu. Be to, 1993-2003 m. istorinės kainos, kurias naudojo „Behre Dolbear“, neatspindi jokios konkrečios tendencijos per visą 1993-2003 m. laikotarpį, t. y. skirtingais metais jos svyruoja, todėl Komisija mano, kad 1993-2003 m. vidurkis geriau atspindi istorinę metalo rinkos raidą. Be to, 2004 m. pirmojo pusmečio kainos neatspindi kasyklų vertės, nes jos yra tik momentinės ir neatsižvelgiama į svyravimus. Atsižvelgti į svyravimus labai svarbu siekiant kuo labiau sumažinti kokių nors netikėtų pasikeitimų ar atsitiktinių įvykių poveikį ir gauti tikrovišką kasyklų vertės vaizdą.
(73)
Graikija ir pagalbos gavėja teigia, kad „Behre Dolbear“ apskaičiavimais grynoji dabartinė beveik veikiančių „Cassandra“ kasyklų vertė yra neigiama, t. y. 2,59 mln. USD (ataskaitos 5.3 lentelė, 37 psl.), taigi faktiškai sumokėta suma (11 mln. EUR) yra didesnė negu kasyklų rinkos vertė.
(74)
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad grynoji dabartinė vertė (beveik veikiančių kasyklų), nustatyta trims kasybos projektams taikant pajamų metodą, yra tokia: a) „Olympias“ -28,79 mln. USD, t. y. -23,7 mln. EUR; b) „Stratoni“ 10,48 mln. USD, t. y. 8,6 mln. EUR; ir c) „Skouries“ 15,72 mln. USD, t. y. 12,9 mln. EUR. Šių trijų verčių suma lygi neigiamai 2,59 mln. USD sumai.
(75)
Tačiau Komisija nesutinka su tokiu Graikijos ir pagalbos gavėjos argumentu. Komisija, atsižvelgdama į nurodytus skaičius, atkreipia dėmesį į tai, kad grynoji dabartinė „Olympias“ (beveik veikiančios) vertė pardavimo metu tikrai buvo neigiama. Nepaisant to, ji mano, kad neigiama grynoji dabartinė „Olympias“ vertė reiškia, kad pardavimo metu laukiamas pelnas iš kasyklos eksploatavimo, esant nurodytam pastarųjų 11 metų buvusiam kainos lygiui, būtų neigiamas. Atsižvelgiant į aukso kainą, bet kuris „Olympias“ savininkas būtų pasirinkęs neeksploatuoti kasyklos ir būtų stengęsis kiek galima išvengti nuostolių. Kaip matyti, neeksploatuodamas kasyklos pirkėjas galėjo apriboti nuostolius iki 5,5 mln. EUR, o tai yra sąnaudos, kurias pirkėjas turėjo pagal sutartį prisiimti dėl aplinkos apsaugos priežasčių ir eksploatacijos tikslais. Tačiau vien iš to negalima daryti išvados, kad „Olympias“ vertė turėtų būti -5,5 mln. EUR, nes iš esmės tai, kad kasykla yra nuosava, suteikia tam tikrą su pasirinkimu susijusią vertę: savininkas gali kasyklą eksploatuoti gerais laikais (kai aukso kainos pakankamai didelės) ir pasirinkti jos neeksploatuoti tada, kai laikai sunkesni (aukso kainos nepakankamai didelės). Atitinkamai, „Ellinikos Xrysos“ galėjo pasirinkti perimti kasyklą kaip „Cassandra“ kasyklų paketo dalį ar tikėdamasi, kad vėliau galės daryti būtinas investicijas į „Olympias“ kasyklą, kad pelningai iš naujo pradėtų ją eksploatuoti, jei aukso kainos pakils (gerokai pakils) iki aukštesnio negu 1993-2003 m. lygio.
(76)
Patikimai apskaičiuoti šią su pasirinkimu susijusią vertę gana sudėtinga. Dar svarbiau tai, kad bet kokia tokia vertė turėtų būti koreguojama atsižvelgiant į (gana didelę) tikimybę, kad net jei aukso kainos būtų pakankamai didelės, kad kasyklos eksploatavimas būtų pelningas, leidimas šiai kasyklai galėtų būti ir neišduotas. Kaip minėta (žr. 12 punktą), „Olympias“ kasybos ir aukso apdirbimo leidimai buvo anuliuoti dėl aplinkosaugos priežasčių, kurios laikytos rimtomis. Todėl atrodytų tinkama manyti, kad „Olympias“ turi su pasirinkimu susijusią vertę, kuri gali būti atsargiai nurodyta kaip nulinė. Atitinkamai, grynoji „Olympias“ vertė turėtų būti apskaičiuota esanti -5,5 mln. EUR.
(77)
Priešingai, Komisija mano, kad atskirai „Stratoni“ ir „Skouries“ vertė yra 21,5 mln. EUR, o tai yra abiejų kasyklų vertės suma, remiantis „Behre Dolbear“ ataskaita (atitinkamai 8,6 mln. ir 12,9 mln. EUR, žr. 74 punktą), nes:
a)
„Stratoni“ turėjo galiojantį kasybos leidimą, sukurtą kasybos infrastruktūrą ir jos vertė dėl veiklos (teigiama grynoji dabartinė vertė) buvo teigiama, ir ji pardavimo metu buvo veikianti;
b)
kalbant apie „Skouries“, Komisija mano, kad nebuvo jokių administracinių ar ekonominių kliūčių kasybos leidimams suteikti ar kasybos infrastruktūros statybai ir kasybos operacijoms vykdyti; dėl jos veiklos „Skouries“ vertė taip pat buvo teigiama (teigiama grynoji dabartinė vertė).
(78)
Graikija ir pagalbos gavėja teigia, kad negalima atsižvelgti į „Behre Dolbear“ apskaičiuotą kasyklų vertę, nes ji yra susijusi su turtu ir atitinkamais kasybos leidimais, o „Ellinikos Xrysos“ įsigijo tik turtą, kasybos leidimus Graikijos valstybė turėjo suteikti vėliau. Komisija su šiuo argumentu nesutinka, nes, kaip minėta, pardavimo metu „Stratoni“ turėjo galiojantį kasybos leidimą. Kaip minėta, nebuvo jokių administracinių kliūčių, dėl kurių kasybos leidimas „Skouries“ galėjo būti neišduotas. Išlaidos, kurių „Skouries“ patyrė kreipdamasi dėl kasybos leidimo ir jį gaudama, buvo susijusios tik su geologų ir kitų specialistų honorarais už tyrimus, kurių reikėjo norint gauti leidimą, ir mokesčiais, susijusiais su garantijos raštu, kurio reikalavo kompetentinga ministerija. Remiantis Graikijos valdžios institucijų pateiktais dokumentais, minėtos sąnaudos yra (atitinkamai) maždaug 5 000 EUR vienkartinės sąnaudos ir 600 000 EUR metinės sąnaudos, ne daugiau. Komisija mano, kad šios sumos yra nedidelės, palyginti su bendromis investicinėmis sąnaudomis, kurių reikėjo „Skouries“ kasyklos statybai ir plėtojimui ir kurios 2004 m. buvo 268 mln. USD, t. y. 220 mln. EUR (žr. 66 punktą). Taigi, Komisija mano, kad minėtos kasybos leidimų sąnaudos nebuvo kliūtis įmonei, norinčiai investuoti į „Skouries“. Komisija taip pat pabrėžia, kad į „Behre Dolbear“ ataskaitą, apskaičiuojant grynąją kasyklos dabartinę vertę, įtrauktos ir administracinės sąnaudos. Todėl Komisija mano, kad į minėtas sąnaudas (patirtas kreipiantis dėl „Skouries“ kasybos leidimo ir jį gaunant) „Behre Dolbear“ ataskaitoje atsižvelgta.
(79)
Remiantis tuo, kas pasakyta, apskaičiuojama, kad visų trijų kasyklų vertė yra 16 mln. EUR (iš 21,5 mln. EUR atėmus 5,5 mln. EUR).
a.b. Žemės vertės apskaičiavimas
(80)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad kasybos įmonės įsigyta žemė gali būti panaudota tik kasybos veiklai ir neturi rinkos vertės, nes Graikijos įstatymais tokiose vietovėse pirmenybė teikiama kasybos veiklai. Todėl dėl kasybos teisių vertės sumažėjimo dėl ilgo neeksploatavimo ir kasybos leidimų anuliavimo sumažėjo ir žemės vertė.
(81)
Kalbant apie tai, Komisija mano, kad dėl kasybos veiklos ypatybių (tarša, aplinkos ardymas ir kt.) ši žemė yra kasybos įmonės turtas, o ne nekilnojamasis turtas plačiąja prasme, taigi galimybė parduoti tokį turtą atskirai nuo nagrinėjamų kasyklų būtų abejotina.
(82)
Tačiau Komisija taip pat mano, kad bet koks įmonės turtas turi vertę, nes juo prisidedama arba galima prisidėti prie įmonės veiklos ir pajamų gavimo. „Cassandra“ kasyklos buvo dalis įmonės, kuri pardavimo metu buvo veikianti, todėl Komisija mano, kad žemė galėjo būti naudojama kasybos veiklai, taigi ji turėjo vertę. Todėl Komisija negali sutikti su Graikijos ir „Ellinikos Xrysos“ pateiktu argumentu.
(83)
„Hellenic Mining Watch“ teigia, kad „Cassandra“ kasyklų turtas taip pat yra didelis nekilnojamasis turtas, dėl kurio gerokai padidėja bendra kasyklų vertė, bet į kurį neatsižvelgta „Behre Dolbear“ ataskaitoje.
(84)
Tačiau Komisija pažymi, kad „Behre Dolbear“ ataskaitoje neatsižvelgta į žemę atskirai nuo kasyklų. „Behre Dolbear“ ataskaitoje žemė laikoma „Cassandra“ kasyklų turtu, nesusijusiu su mineralinėmis atsargomis, ir ji įvertinta 6 mln. EUR (23), neatsižvelgiant į tai, kas nustatyta taikant pajamų metodą.
(85)
Bet „Behre Dolbear“ savo ataskaitoje teigia, kad žemei priskirta vertė yra vertė, kurią nurodė „Ellinikos Xrysos“, ir kad ji pati žemės nevertino. Taigi Komisija šią vertę turi patikrinti.
(86)
Tam Komisija naudojo kainą, už žemę sumokėtą per 1995 m. atvirą „Cassandra“ kasyklų pardavimo „TVX Hellas“ konkursą (žr. 6 punktą). Tai ne pirminis, bet antrinis skaičiavimas, kuriuo siekiama patikrinti „Behre Dolbear“ ataskaitoje nurodytos vertės (6 mln. EUR) pagrįstumą.
(87)
Graikijos valdžios institucijos sutinka, kad į vertę, nustatytą per 1995 m. atvirą konkursą, galima atsižvelgti ir kad galima tarti, kad žemės vertė nepakito. Kalbėdama apie „Cassandra“ kasyklų pardavimą „TVX Hellas“ 1995 m., Komisija pabrėžia, kad buvo nustatyta 1,2 mlrd. GRD žemės kaina. Komisija pabrėžia, kad „Cassandra“ kasyklų žemės, kuri laikoma kasybos įmonės turtu, o ne nekilnojamuoju turtu plačiąja prasme (žr. 81 punktą), atžvilgiu nėra galiojančių orientacinių kainų ar kainų indeksų. Jei būtų buvusios tokios galiojančios orientacinės kainos ar kainų indeksai, būtų buvę įmanoma apskaičiuoti atnaujintą orientacinę vertę. Kadangi jų nėra, Komisija mano, kad 1995 m. kaina šiuo atveju yra geriausias turimas įvertis. Todėl Komisija pradiniu tašku laiko 1,2 mlrd. GRD, arba 3,5 mln. EUR (taikydama 340,75 GRD ir EUR valiutos kursą, pagal kurį Graikija 2001 m. prisijungė prie euro zonos), sumą, kaip sąžiningą žemės rinkos kainą.
(88)
Po 1995 m. „TVX Hellas“ įsigijo 70 papildomų sklypų (1997-2000 m., daugiausia 1998 ir 1999 m.). Komisija atkreipia dėmesį, kad tų 70 papildomų sklypų įsigijimo vertė yra 1,1 mln. EUR, kaip nurodyta „TVX Hellas“ finansinėse ataskaitose. Komisija mano, kad ši įsigijimo vertė yra orientuota į rinką, nes tai buvo rinkos kaina. Sudėjus abu dydžius (3,5 mln. ir 1,1 mln. EUR), bendra sąžininga žemės rinkos vertė yra 4,6 mln. EUR.
(89)
Ši 4,6 mln. EUR suma yra nominalioji žemės vertė 2003 m., remiantis 1995 m. ir 1997-2000 m. kainomis. Komisija mano, kad ši vertė turi būti koreguojama taikant Graikijos bendrąjį 1995-2003 m. ir 1998-2003 m. pramoninės produkcijos kainų indeksą. Pramoninės produkcijos kainų indeksas naudojamas dėl to, kad nagrinėjama žemė yra pramonės įmonės turtas, o koregavimas turi atspindėti pramonės sektoriaus kainų pokyčius. Dėl tokio 1995 m. ir 1997-2000 m. pardavimo kainų koregavimo gaunamas galutinis 2003 m. gruodžio mėn. skaičius, t. y. 5,9 mln. EUR.
(90)
Komisija pažymi, kad minėta 5,9 mln. EUR vertė apytikriai atitinka 6 mln. EUR vertę, kurią savo vertinimo ataskaitoje nurodė „Behre Dolbear“ (žr. 84 punktą). Komisija mano, kad toks beveik vienodas skaičius patvirtina „Ellinikos Xrysos“ atlikto žemės vertinimo, kuris įtrauktas ir į „Behre Dolbear“ ataskaitą, pagrįstumą ir todėl pateisinama, kad 6 mln. EUR suma laikoma atspindinčia sąžiningą rinkos vertę 2003 m. gruodžio mėn.
a.c. Mineralinių žaliavų atsargų vertės apskaičiavimas
(91)
2003 m. pardavimas taip pat buvo susijęs su tam tikru kiekiu mineralinių žaliavų atsargų, kuriose buvo aukso koncentrato (24). Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad 2003 m. minėtų išteklių vertė buvo neigiama dėl palyginti mažos aukso kainos ir palyginti didelių susijusių sąnaudų.
(92)
Graikijos valdžios institucijos pateikė kainos apskaičiavimą, pagrįstą pelno ir nuostolių subalansavimu, kurią nustačius minėti ištekliai būtų pelningi. Atsižvelgiant į aukso koncentraciją mineralinėse žaliavose, t. y. 0,7 uncijų aukso tonoje, ir aukso kainą 2003 m. gruodžio 12 d., t. y. 407 USD už unciją, aukso koncentrato aukso ištekliuose vertė buvo 284,9 USD už toną. Graikijos valdžios institucijos taip pat nurodė su prekyba minėtais ištekliais susijusias sąnaudas: apdirbimo sąnaudos yra 245 USD už unciją ir 171,5 USD už toną; transporto sąnaudos yra 50 USD už toną; valymo nuobaudos yra 270 USD už toną; ir apdirbimo mokesčiai yra 5 USD už unciją ir 4,1 USD už toną. Apskaičiavus gaunama neigiama pardavimo kaina, t. y. -210,7 USD už toną.
(93)
Komisija šiuos apskaičiavimus patikrino. Komisija mano, kad dėl minėtų su kaina ir sąnaudomis susijusių priežasčių išteklių kaina pardavimo metu buvo nepelninga. Prekyba aukso turinčių mineralinių žaliavų atsargomis galbūt galėtų būti pelninga, jei pasikeistų ar jei būtų tikimasi, kad pasikeis transporto sąnaudos, bet tai buvo nepamatuojamas dalykas. Be to, „Behre Dolbear“ ataskaitoje nenurodoma aukso mineralinių žaliavų atsargų vertė. Todėl Komisija mano, kad šių išteklių vertė negali būti apskaičiuota.
(94)
„Hellenic Mining Watch“ teigia, kad aukso turinčių mineralinių žaliavų atsargų vertė didelė - 80 mln. EUR. Komisija pažymi, kad ši 80 mln. EUR vertė nepagrindžiama jokiais „Hellenic Mining Watch“ pateiktais duomenimis ar įrodymais. Remdamasi tuo ir atsižvelgdama į minėtus skaičiavimus, iš kurių matyti, kad tų išteklių vertės apskaičiuoti neįmanoma, Komisija atmeta „Hellenic Mining Watch“ argumentą.
(95)
Komisija pažymi, kad 2003 m. gruodžio mėn. parduotas turtas taip pat buvo susijęs su dviem švino ir cinko mineralinių žaliavų telkiniais. Į „Behre Dolbear“ ataskaitą įtraukta apskaičiuota esamų švino ir cinko koncentratų vertė 2004 m. birželio 30 d. (25) Šie apskaičiavimai atskirti nuo grynosios kasyklų dabartinės vertės apskaičiavimo ir nėra vertinimo taikant pajamų metodą dalis. Jie parodo grynąją lydinių grąžą (26) kasyklos savininkui: pirma, apskaičiuojama metalo turinio (švino, sidabro ir cinko) vertė, remiantis esamomis kainomis ir turimais kiekiais; antra, taikomas „lydyklos mokėjimo planas“ (tolesnio apdirbimo sąnaudos, kurias gamintojas turi padengti mineralinių žaliavų pirkėjui), atsižvelgiant į specifines tų sąnaudų atskaitymo sąlygas (konkretus nusidėvėjimo procentas, apdirbimo ir rafinavimo mokesčiai ir frachto mokestis); galiausiai, lydyklos mokėjimo planas atskaitomas iš minėtos metalo turinio vertės (27).
(96)
Komisija pažymi, kad minėtas metodas yra standartinis mokesčio už metalą apskaičiavimo metodas. Todėl Komisija minėtą metodą taikys siekdama apskaičiuoti mineralinių telkinių, kuriuos „Ellinikos Xrysos“ įsigijo 2003 m. gruodžio mėn., rinkos vertę, remdamasi mineralinių žaliavų telkinių ir metalo kainomis 2003 m. gruodžio mėn. (28) Taikydama minėtą mineralinių žaliavų kiekio metodą, metalo kainas 2003 m. gruodžio mėn. ir atsižvelgdama į specialias „Ellinikos Xrysos“ lydyklos mokėjimo plano sąlygas, Komisija daro išvadą, kad mineralinių žaliavų telkinių, kuriuos „Ellinikos Xrysos“ įsigijo 2003 m. gruodžio mėn., rinkos vertė yra 3,7 mln. USD, arba 3 mln. EUR (taikant 1,2254 USD ir EUR valiutos kursą, galiojusį mineralinių žaliavų pardavimo „Ellinikos Xrysos“ dieną, būtent 2003 m. gruodžio 12 d.).
(97)
Komisija pažymi, kad, remiantis pagalbos gavėjos pateiktais dokumentais, švino ir cinko mineralinių žaliavų telkiniai, įsigyti 2003 m. gruodžio mėn., buvo parduoti 2004 m. gruodžio mėn. (2004 m. gruodžio 1 ir 31 d.), t. y. po to, kai buvo parengta „Behre Dolbear“ ataskaita. Taigi, Komisija mano, kad specialios sąlygos, taikytinos minėtam metodui (telkinių vertės apskaičiavimas 2004 m. birželio mėn., žr. 95 punktą), taip pat taikomas apskaičiuojant mineralinių žaliavų telkinių vertę 2003 m. gruodžio mėn., nes kitų mineralinių žaliavų pardavimo atvejų, dėl kurių būtų galima nustatyti kitas sąlygas, nuo 2003 m. gruodžio mėn. iki 2004 m. birželio mėn. nebuvo.
a.d. Išvada dėl pranašumo
(98)
Atlikus minėtą apskaičiavimą gaunama, kad bendra „Cassandra“ kasyklų vertė yra 25 mln. EUR, ją sudaro kasyklų vertės suma (16 mln. EUR), žemės vertė (6 mln. EUR) ir mineralinių žaliavų atsargų vertė (3 mln. EUR).
(99)
Ši bendra vertė gerokai mažesnė negu „Behre Dolbear“ ataskaitoje nurodyta sąžininga „Cassandra“ kasyklų turto rinkos vertė (500 mln. USD, arba 411 mln. EUR, žr. 19 punktą). „Behre Dolbear“ ataskaitoje nurodyta vertė yra paminėta 2008 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendime, kuriuo pradedamas oficialus tyrimas, kaip ženklas, kad pardavimo kaina buvo mažesnė už kasyklų rinkos vertę.
(100)
Priežastis, dėl kurios „Behre Dolbear“ ataskaitoje nurodyta vertė skiriasi (500 mln. EUR) - ji gauta taikant du vertinimo metodus, kurie šiuo nagrinėjamu atveju netiko (žr. 1 lentelę), būtent „susijusių sandorių“ ir „rinkos kapitalizacijos“, o tai negali būti priimtina, nes: a) susijusių sandorių vertinimo metodas abejotinas, nes dvi skirtingos kasyklos negali būti tapačios: kiekvienas mineralinių žaliavų telkinys, net tų pačių medžiagų, kažkiek skiriasi nuo kitų telkinių; b) rinkos kapitalizacija rekomenduojama kaip antrinis vertinimo metodas ar praktinis būdas, tinkamas patikrinti vertinimą, atliktą taikant pirminius metodus; šiuo nagrinėjamu atveju rinkos kapitalizacijos metodas negali būti naudojamas kaip antrinis vertinimo metodas, nes juo patikrinama tik vertė, gauta dėl rinkos kapitalizacijos pirmąjį 2004 m. pusmetį, o tai negali būti priimtina, nes ši informacija apima laiką po pardavimo; c) „Behre Dolbear“ mano, kad patikimesnė yra vertė, gauta taikant pajamų metodą.
(101)
Bendra Komisijos gauta vertė (25 mln. EUR) taip pat daug mažesnė negu kainos ribos, gaunamos taikant pajamų metodą (107,2-331,1 mln. EUR, žr. 69 punktą). To priežastis yra tai, kad pastaroji kaina apima: a) turto, kuris 2003 m. gruodžio mėn. neperleistas, t. y. gautinų sumų, grynųjų pinigų srautų ir mineralinių žaliavų atsargų, vertę (2004 m. birželio mėn. vertė skiriasi nuo 2003 m. gruodžio mėn. vertės, žr. apskaičiavimą 91-97 punktuose); ir b) mineralinių žaliavų išteklius, kurie „Behre Dolbear“ ataskaitoje apibūdinami kaip spėjami ir neapibrėžti (29) (medžiagos, kurias galima iškasti, arba žvalgymo potencialas). Nustatant grynąją dabartinę vertę pagal pajamų metodą pastarieji neįtraukti į grynųjų pinigų srautus, nes vertė nustatoma tik vertinant įrodytus ir tikėtinus išteklius, o kiti ištekliai neįtraukiami. Be to, minėtos kainos ribos taip pat apima skirtingą „Olympias“ vertę, nustatomą pagal tris skirtingus kainodaros scenarijus. Komisija su šia skirtinga verte nesutinka (žr. 72-76 punktus). Galiausiai, minėtoms kainos riboms įtakos turi skirtingi kainodaros scenarijai, iš jų Komisija sutinka tik su vienu (žr. 72 punktą).
(102)
Komisija daro išvadą, kad „Cassandra“ kasyklų rinkos vertė jų pardavimo „Ellinikos Xrysos“ metu buvo 25 mln. EUR.
(103)
Komisija mano, kad „Ellinikos Xrysos“ suteikto pranašumo vertė yra 14 mln. EUR - tai „Cassandra“ kasyklų bendros sąžiningos rinkos vertės (25 mln. EUR) ir pardavimo metu sumokėtos kainos (11 mln. EUR) skirtumas.
(104)
Remdamasi minėta Graikijos ir pagalbos gavėjos pateiktų argumentų analize ir atsižvelgdama į apskaičiuotą parduoto turto rinkos vertę bei šios rinkos vertės palyginimą su kaina, faktiškai sumokėta už „Ellinikos Xrysos“, Komisija mano, kad pranašumo kriterijus tenkinamas.
b. Valstybės ištekliai
(105)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad Graikija per 2003 m. pardavimą veikė tik kaip tarpininkė ir kad kasyklos jai niekada nepriklausė. Jos taip pat teigia, kad iš 2003 m. pardavimo Graikija negavo jokių pinigų, nes 11 mln. EUR sumokėta tiesiogiai „TVX Hellas“. Galiausiai, Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja teigia, kad 1995 m. pardavimo sandorį sudarė „TVX Hellas“ ir ankstesnė savininkė - privati įmonė, kuri buvo likviduojama.
(106)
Komisija pažymi, kad Graikija buvo aktyvi abiejų sandorių, įvykdytų pagal dvi skirtingas sutartis, šalis. Antrąja sutartimi Graikija prisiėmė pardavėjos įsipareigojimus, taip pat ji turėjo teisę į pajamas iš pardavimo. Šios pajamos sumokėtos tiesiogiai „TVX Hellas“ siekiant įvykdyti konkretų Graikijos valstybės įsipareigojimą, o tai ir vėl parodo, kad Graikija buvo pardavėja, o ne tik tarpininkė. Kalbant apie argumentą, kad 1995 m. pardavimas buvo tiesiogiai vykdomas tarp „TVX Hellas“ ir privačios įmonės, Komisija mano, kad šiuo nagrinėjamu atveju tai neturi ryšio su valstybės išteklių klausimu, nes šis kriterijus nagrinėjamas tik 2003 m. pardavimo atžvilgiu.
(107)
Taigi, Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijų ir pagalbos gavėjos pateiktais argumentais ir mano, kad valstybės išteklių kriterijus tenkinamas.
c. Atrankumas
(108)
„Cassandra“ kasyklos parduotos įmonei „Ellinikos Xrysos“, todėl dėl pardavimo kainos ir parduoto turto rinkos vertės skirtumo „Ellinikos Xrysos“ taikytas atrankumo kriterijus. Taigi, Komisija mano, kad priemonė yra atrankioji, nes ji skirta tik šiai konkrečiai įmonei.
(109)
Nei Graikija, nei pagalbos gavėja šio punkto neginčijo.
d. Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių prekybai
(110)
„Ellinikos Xrysos“ veikia sektoriuje, kurio produktais plačiai prekiaujama tarp valstybių narių. Be Graikijos, cinko, vario, švino, aukso ir sidabro kasyklų yra vienuolikoje valstybių narių, būtent Jungtinėje Karalystėje, Italijoje, Suomijoje, Lenkijoje, Slovakijoje, Rumunijoje, Bulgarijoje, Ispanijoje, Airijoje, Portugalijoje ir Švedijoje (30). Cinku, variu, švinu, auksu ir sidabru prekiaujama visose valstybėse narėse (31). Be to, nagrinėjamomis pagalbos priemonėmis „Ellinikos Xrysos“ suteiktas pranašumas prieš jos konkurentes (žr. 39-104 punktus). Kai valstybės pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis valstybių narių prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad pagalba turėjo įtakos šioms kitoms įmonėms. Taigi, konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių prekybai kriterijus tenkinamas.
(111)
Nei Graikija, nei pagalbos gavėja šio punkto neginčijo.
e. Išvada dėl pagalbos buvimo pirmoje priemonėje
(112)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija konstatuoja, kad 2003 m. įvykdytas „Cassandra“ kasyklų pardavimas įmonei „Ellinikos Xrysos“ yra valstybės pagalba, suteikta „Ellinikos Xrysos“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Pagalbos suma yra 14 mln. EUR - tai per 2003 m. pardavimą sumokėtos kainos, būtent 11 mln. EUR, ir parduoto turto rinkos vertės pardavimo metu, būtent 25 mln. EUR, skirtumas.
2 PRIEMONĖ. ATLEIDIMAS NUO MOKESČIO IR TEISINIŲ RINKLIAVŲ SUMAŽINIMAS
a. Valstybės ištekliai
(113)
Remiantis Graikija ir pagalbos gavėja, teisinių mokesčių sumažinimas nesusijęs su valstybės ištekliais, nes teisininkai yra privatūs profesionalai, ne valstybės tarnautojai, o mokesčiai ir rinkliavos nuo jų honoraro buvo deramai sumokėti. Be to, remiantis Graikija, valstybė nemokėjo teisinių mokesčių. Nepaisant to, pardavimo sutarties 5 straipsnyje, kuriame teigiama, kad teisinės teisės ir teisiniai mokesčiai sumažinami iki 5 % minimalaus mokesčio, kaip nustatyta atitinkamuose teisės aktuose, nustatytas teisinių mokesčių sumažinimas.
(114)
Komisija sutinka su požiūriu, kad teisininkai nėra valstybės tarnautojai. Kita vertus, Komisija pabrėžia, kad notarai išties yra valstybės tarnautojai. Tačiau notarai atlyginimo negauna; jų pajamos gaunamos išskirtinai iš klientų, o ne iš valstybės biudžeto.
(115)
Komisija taip pat pabrėžia, kad pardavimo sutartyse nustatyta, kad teisinius mokesčius sumoka šalys. Šiuo nagrinėjamu atveju Komisija sutinka su Graikijos valdžios institucijų teiginiu, kad valstybė minėtų mokesčių už pirkėją nesumokėjo.
(116)
Taigi, Komisija mano, kad teisinių mokesčių sumažinimas nesusijęs su valstybės ištekliais, todėl nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(117)
Kalbant apie atleidimą nuo mokesčio, mokesčių tikslas - finansuoti valstybės biudžetą. Todėl nesurinkus mokesčių valstybė netenka išteklių. Taigi, Komisija mano, kad atleidimas nuo mokesčio yra susijęs su valstybės ištekliais.
b. Pranašumas
(118)
Komisija pažymi, kad parduodant „Cassandra“ kasyklas turėjo būti sumokėti du mokesčiai: 1) kasyklų perleidimo mokestis, kurio tarifas 5 %; ir 2) žemės perleidimo mokestis, kurio tarifas 7-9 %
(119)
„Ellinikos Xrysos“ teigia, kad pardavimo sutartis dar nėra galutinė dėl straipsnio dėl anuliavimo ir dėl to, kad taikyti bet kokius mokesčius 2003 m. pardavimo atveju būtų per ankstyva. Komisija nesutinka su šiuo argumentu, nes šiuo konkrečiu straipsniu dėl anuliavimo pardavimo anuliavimas numatomas tik tais atvejais, kai šalys nesilaiko tam tikrų įsipareigojimų, kad užtikrintų sutarties įsigaliojimą; tai standartinis straipsnis, įtrauktas į beveik visas sutartis, ir tai nereiškia, kad tos sutartys yra negalutinės. Be to, sutartyje nustatyta, kaip ji turi įsigalioti: 9 straipsnyje teigiama, kad sutartis įsigalioja ją ratifikuojančio įstatymo paskelbimo Graikijos Vyriausybės oficialiajame leidinyje dieną. Galiausiai, sutartyje nepaminėtas joks negalutinis statusas. Taigi, Komisija mano, kad sutartis tikrai yra galutinė ir kad atitinami mokesčiai turi būti imami.
(120)
Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėja tvirtina, kad kasyklų vertė buvo neigiama, todėl potencialiems pirkėjams reikėjo paskatų. Atsakydama į šį argumentą Komisija pabrėžia, kad kasyklų vertė pardavimo metu buvo ne neigiama, bet teigiama ir ji buvo 16 mln. EUR (kaip apskaičiuota 68-79 punktuose).
(121)
Komisija pabrėžia, kad, remiantis Graikijos kasybos kodeksu, kasyklų perleidimo apmokestinimo tarifas yra 5 % jų vertės ir tai taikoma sandoriams, vykdomiems „už atlygį“ (gr. „με επαχθή αιτία“). Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad sandoriai „už atlygį“ reiškia sandorius, kurių priežastis yra nelaimingi incidentai, pvz., savininko mirtis, taigi 5 % taikomi tik tokiems sandoriams ir šiuo atveju tai buvo netaikytina. Komisija su šiuo argumentu sutikti negali, nes, remiantis jos tyrimu, sandoriai „už atlygį“ yra sandoriai, kai turtą įsigijęs asmuo atiduoda tam tikrą grąžą, kaip kompensaciją, ir, dar bendriau, kai yra tam tikra su įsigijimu susijusi atsakomoji priemonė. Tai įsigalėjęs ir priimtinas aiškinimas (32).
(122)
2003 m. kasyklų rinkos vertė buvo 16 mln. EUR (apskaičiuota 68-79 punktuose). Taigi, Komisija mano, kad atitinkamas mokestis už kasyklų pardavimą 2003 m. turėtų būti 0,8 mln. EUR.
(123)
Be to, Graikija pripažįsta, kad 7-9 % mokestis iš tikrųjų imamas visais žemės pardavimo atvejais, neatsižvelgiant į tai, ar parduodamas įmonės turtas, ar privačių asmenų turtas. Komisija šiuo klausimu gavo dar du raštus, vieną - iš Finansų ministerijos, kitą - iš Aplinkos, energetikos ir klimato kaitos ministerijos (kompetentingos kasybos klausimais), ir jie abu vienas kitam prieštarauja. Komisija į šį prieštaravimą atkreipė Graikijos valdžios institucijų dėmesį, bet rašto su galutine nuomone negavo. Taigi, Komisija sutinka su Finansų ministerijos, kuri atsakinga už mokesčių klausimus, pateikta informacija.
(124)
2003 m. žemės rinkos vertė buvo 6 mln. EUR (apskaičiuota 80-90 punktuose). Taigi, Komisija mano, kad dėl 2003 m. žemės pardavimo turėjo būti sumokėtas 0,54 mln. EUR mokestis (33).
(125)
Kadangi 2003 m. pardavimo sutartyje nustatytas nulinis perleidimo mokestis, Komisija mano, kad minėtos sumos (iš viso 1,34 mln. EUR) yra pranašumas, naudingas „Ellinikos Xrysos“.
(126)
Graikija ir pagalbos gavėja teigia, kad atleista nuo 38 000 EUR mokesčio; taigi tai yra mažiau negu de minimis riba (34) ir pirkėjui nebuvo suteiktas joks pranašumas. Komisija negali sutikti su šiuo argumentu, nes de minimis riba, 2003 m. pardavimo metu buvusi 100 000 EUR, taikoma neatsižvelgiant į pagalbos formą ar siekiamą tikslą. Todėl negalima pirmiausia atskirti skirtingas pagalbos priemones, t. y. 1 ir 2 priemones, o tada nagrinėti tik 2 priemonės dalį, t. y. atleidimą nuo mokesčio. Komisija svarstė abi nagrinėjamos pagalbos priemones ir nustatė, kad kartu jos yra susijusios su pagalbos sumomis, viršijančiomis 100 000 EUR de minimis ribą, ir atitinkamai laikosi nuomonės, kad suteikta pagalba neatitinka de minimis pagalbos sąlygų. Remdamasi tuo, Komisija laikosi išvados, kuri padaryta 125 punkte.
c. Atrankumas
(127)
Atrankumo kriterijus tenkinamas taip pat, kaip ir 108 punkte.
d. Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių prekybai
(128)
Galiausiai, konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių prekybai kriterijus tenkinamas taip pat, kaip ir 110 punkte.
e. Išvada dėl pagalbos buvimo antroje priemonėje
(129)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad atleidimas nuo mokesčio yra 1,34 mln. EUR valstybės pagalba, suteikta „Ellinikos Xrysos“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kita vertus, Komisija mano, kad teisinių mokesčių sumažinimas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
IV.b. PAGALBOS DERĖJIMAS SU VIDAUS RINKA
(130)
Kadangi priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, reikia vertinti jų derėjimą atsižvelgiant į minėto straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis.
(131)
SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba nedera su vidaus rinka, išimtys.
(132)
Toliau Komisija vertins priemonės derėjimą atsižvelgdama į tas išimtis.
(133)
SESV 107 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys šiuo atveju netaikomos: ši priemonė nėra socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, ji nesuteikta individualiems vartotojams, ja nesiekiama atitaisyti gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytą žalą ir ji neteikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų, patyrusių žalą dėl šalies padalijimo, ūkiui.
(134)
Daugiau išimčių nustatyta SESV 107 straipsnio 3 dalyje. 107 straipsnio 3 dalies b, d ir e punktuose nustatytos išimtys aiškiai netaikytinos, Graikijos valdžios institucijos jomis ir nesirėmė. Toliau Komisija vertins galimą priemonių derėjimą pagal 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus.
(135)
107 straipsnio 3 dalies a punkte teigiama, kad „pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti“, gali būti laikoma deranti su vidaus rinka. „Cassandra“ kasyklos yra vietovėje, kuri atitinka reikalavimus, kad būtų teikiama pagalba pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, todėl „Ellinikos Xrysos“ potencialiai galėtų atitikti reikalavimus, taikomus siekiant gauti regioninę pagalbą.
(136)
2003 m. pardavimo metu galiojusiose Nacionalinės regioninės pagalbos gairėse (1998 m. regioninės pagalbos gairės (35)) nustatytos sąlygos, taikomos tvirtinant regioninę investicinę pagalbą.
(137)
Remiantis 1998 m. regioninės pagalbos gairėmis, regioninės pagalbos tikslas - užtikrinti arba produktyvų investavimą (pirminės investicijos), arba sukurti darbo vietų, susijusių su investicijomis.
(138)
Kalbant apie galimybę svarstyti priemones kaip pagalbą kuriant darbo vietas, reikėtų pabrėžti, kad teikiant regioninę pagalbą darbo vietų kūrimas reiškia grynąjį darbo vietų skaičiaus nagrinėjamoje įmonėje padidėjimą, palyginti su vidutiniu darbo vietų skaičiumi per laikotarpį, ir kad per tą laikotarpį panaikintos darbo vietos dėl to turi būti atimamos iš darbo vietų, sukurtų per tą patį laikotarpį, skaičiaus. Be to, pagalbos suma turi būti apskaičiuojama remiantis darbo užmokesčio sąnaudomis; visų pirma, ji neturi viršyti samdomo asmens darbo užmokesčio sąnaudų, apskaičiuotų per dvejų metų laikotarpį, atitinkamo procento.
(139)
Kalbant apie šiuos reikalavimus, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad į pardavimo sutartį įtraukta tik neaiški sąlyga dėl veiksmų laisvės suteikimo įmonei „Ellinikos Xrysos“ samdyti tiek darbuotojų, kiek jai reikės, taigi, minėtos sąlygos neįvykdytos. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad darbo vietų kūrimas, kaip nustatyta gairėse, nenumatytas.
(140)
1998 m. regioninės pagalbos gairėse pradinės investicijos apibrėžiamos kaip investicijos į pagrindinį kapitalą, susijusios su naujos įmonės kūrimu, įmonės plėtimu ar veiklos, kuria iš esmės pakeičiamas esamos įmonės produktas ar gamybos procesas (racionalizuojant, įvairinant ar modernizuojant), pradėjimu (36).
(141)
Remdamasi gairėse pateikta minėta apibrėžtimi Komisija sutinka, kad „Skouries“ įsigijimas prilygsta pradinėms investicijoms. 2003 m. pardavimo metu „Skouries“ nebuvo sukurtos kasybos infrastruktūros ir reikėjo investuoti į pagrindinį kapitalą siekiant pastatyti naują kasyklą (žr. 66 punktą).
(142)
Kalbant apie „Stratoni“ Komisija abejoja, ar turto pardavimą galima laikyti pradine investicija pagal gaires (37).
(143)
Tačiau, remiantis 1998 m. regioninės pagalbos gairėmis, investicija į pagrindinį kapitalą įsigyjant įmonę, kuri buvo uždaryta ar kuri būtų buvusi uždaryta, jei nebūtų buvusi nupirkta, taip pat gali būti laikoma pradine investicija.
(144)
Šiuo atžvilgiu Komisija pabrėžia, kad Graikija tikrai įrodė, kad kasyklos buvo uždarytos arba būtų buvusios uždarytos, jei „Ellinikos Xrysos“ nebūtų jų įsigijusi (38). Taigi, tokia investicija galėtų būti laikoma pradine investicija.
(145)
Nepaisant to, faktas, kad „Cassandra“ kasyklų pardavimas turėtų būti laikomas pradine investicija, nereiškia, kad ši investicija laikytina derančia pagal 1998 m. regioninės pagalbos gaires. Neįvykdytos dvi tose gairėse nustatytos sąlygos, kaip nurodyta 146-152 punktuose:
(146)
Pirma, „Cassandra“ kasyklų pardavimas yra ad hoc priemonė. Šiuo atžvilgiu 1998 m. regioninės pagalbos gairėse aiškiai sakoma: „Išlyga Sutarties [107] straipsnio [1] dalyje nustatytam nederėjimo principui gali būti taikoma regioninei pagalbai tik tuo atveju, jeigu galima užtikrinti, kad bus išlaikoma susijusių konkurencijos iškraipymų ir pagalbos naudos plėtrai pusiausvyra. … Ad hoc pagalbos išmokėjimas vienai kuriai įmonei arba pagalba, kurią skiriant apsiribota viena veiklos sritimi, gali daryti didelį poveikį konkurencijai atitinkamoje rinkoje, bet jos poveikis regiono vystymuisi gali būti visiškai nežymus. Apskritai tokia pagalba priklauso tam tikrų taškų ar sektorių pramonės politinėms priemonėms ir nukrypsta nuo tikros regioninės pagalbos prasmės ir tikslo. Pastaroji turi išlikti neutrali gamybos išteklių paskirstymo įvairiems ūkio sektoriams ir veiklos rūšims atžvilgiu. Komisija mano, kad, jei negali būti įrodyta kitaip, tokia pagalba neatitinka ankstesniame punkte nustatytų reikalavimų“ (gairių 2 punkto antra pastraipa).
(147)
Nepaisant to, kad tuo metu, kai 2008 m. gruodžio 10 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti tyrimą, Graikijos paprašyta pareikšti nuomonę dėl pagalbos derėjimo su SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu ir 1998 m. regioninės pagalbos gairėmis, Komisija pabrėžia, kad Graikija niekaip neįrodė, kad pardavus „Cassandra“ kasyklas išlaikyta susijusių konkurencijos iškraipymų ir pagalbos naudos mažiau palankaus ūkininkauti regiono plėtrai pusiausvyra.
(148)
Antra, regioninė pagalba turi turėti skatinamąjį poveikį, t. y. ja turi būti suteikiama tikra paskata įmonei imtis investicijų, kurių kitaip ji nesiimtų remiamose vietovėse. Šiuo atžvilgiu gairėse sakoma, kad „pagalbos schemose turi būti numatyta, kad prašymas suteikti pagalbą turi būti pateiktas iki projektų įgyvendinimo pradžios“ (39). Ši sąlyga galioja ir ad hoc pagalbos priemonėms (40). Graikija neįrodė, kad pagalbos gavėja atitiko minėtą reikalavimą, taip pat prieš pradėdama projektą ji nepateikė pagalbos paraiškos.
(149)
Be to, kalbant apie skatinamąjį poveikį, Komisija pabrėžia, kad Graikija nesurengė atviro ir besąlyginio „Cassandra“ kasyklų pardavimo konkurso. Komisija mano, kad toks atviras ir besąlyginis konkursas būtų leidęs išsiaiškinti, ar rinkoje yra daugiau investuotojų, pasirengusių investuoti į kasyklas. Kadangi tokio konkurso nebuvo, Komisija laikosi požiūrio, kad Graikija nepatikrino, ar rinkoje yra daugiau įmonių, pasirengusių investuoti į „Cassandra“ kasyklas, taigi, nepatikrino, ar reikia pagalbos, kuri turėtų skatinamąjį poveikį.
(150)
Be to, Komisija pabrėžia, kad „Cassandra“ kasyklų įsigijimas yra investicija į kasybos sektorių. Šis pramonės sektorius yra imlus kapitalui, jame reikia didžiulių investicijų verslo plėtojimui ir veiklai. Nagrinėjamu atveju, remiantis „Behre Dolbear“ ataskaita, kapitalo sąnaudos „Skouries“ kasyklos plėtojimui ir statybai buvo 220 mln. EUR (žr. 66 punktą). Komisija atkreipia dėmesį, kad ši suma yra daug didesnė negu nagrinėjamos pagalbos suma, būtent 15,34 mln. EUR (žr. sudėtas sumas 111 ir 124 punktuose). Visų pirma, minėta pagalbos suma sudaro tik 7 % investicijų, kurių reikia vienai kasyklai. Be to, Komisija negavo jokių įrodymų, kad „Ellinikos Xrysos“ negalėjo imtis investicijų be pagalbos. Visiškai atvirkščiai, Graikija ir „Ellinikos Xrysos“ sutiko, kad pastaroji tikrai būtų dariusi kapitalo investicijas į kasyklų plėtojimą (41). Taigi, Komisija mano, kad nagrinėjama pagalba neturėjo skatinamojo poveikio ir nebuvo būtina, kad investuotojai norėtų įsigyti „Cassandra“ kasyklas.
(151)
Galiausiai, Graikija niekaip neįrodė šios nagrinėjamos pagalbos skatinamojo poveikio.
(152)
Tuo remdamasi Komisija mano, kad „Cassandra“ kasyklų pardavimas neatitinka reikalavimų, nustatytų 1998 m. regioninės pagalbos gairėse, kad ją - pagalbą pradinėms investicijoms - būtų galima skelbti derančia pagalba.
(153)
Taip pat gali būti svarstoma, ar pagalba gali būti laikoma derančia, kaip veiklos pagalba, pagal 1998 m. regioninės pagalbos gaires. Gairėse pagalba apibrėžiama kaip pagalba, kuria siekiama sumažinti įmonės einamąsias išlaidas. Remiantis gairėmis, veiklos pagalba gali būti išskirtinai suteikta regionuose, atitinkančiuose reikalavimus, kad būtų galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytas išimtis.
(154)
Tačiau, remiantis gairėmis, veiklos pagalba yra pagalba, kuria „siekiama sumažinti įmonės einamąsias išlaidas“ (4.15 punktas). Einamosios išlaidos yra ne kapitalo išlaidos ir paprastai jos yra periodinės išlaidos, reikalingos verslui gyvuoti. Tuo požiūriu nagrinėjama pagalba nefinansuojamos einamosios išlaidos, bet finansuojamos investicijos į pagrindinį kapitalą (kasyklų ir žemės įsigijimas) ir minėtos investicijos atleidžiamos nuo mokesčio (perleidimo mokesčio). Todėl nagrinėjama pagalba finansuojamos ne einamosios išlaidos. Taigi, Komisija mano, kad nagrinėjama pagalba neatitinka veiklos pagalbos apibrėžties, kuri nustatyta gairėse.
(155)
Be to, remiantis gairėmis, veiklos pagalba gali būti teikiama reikalavimus atitinkančiuose regionuose tik jei jos lygis proporcingas problemoms, kurias siekiama sumažinti, ir pati valstybė narė turi įrodyti, kad yra kokių nors problemų, ir įvertinti jų svarbą. Nagrinėjamu atveju Graikija nepateikė jokio regiono problemų ir pagalbos lygio vertinimo ar apskaičiavimo, kad įrodytų, jog pastaroji proporcinga problemų mastui.
(156)
Galiausiai, remiantis gairėmis, veiklos pagalba turi būti ribota laiko atžvilgiu ir laipsniškai mažinama. Komisija pabrėžia, kad nagrinėjamam pardavimui nenustatytas joks apribojimas laiko atžvilgiu ar laipsniškas mažinimas. Iš tikrųjų, ir pardavimo kaina, ir atleidimas nuo mokesčio, kaip nustatyta pardavimo sutartyje, nustatyta ir patikrinta neužsimenant apie kokį nors apribojimą laiko atžvilgiu ar sumažinimą.
(157)
Taigi, Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba negali būti laikoma derančia pagal gaires.
(158)
Komisija daro išvadą, kad pagalba negali būti laikoma derančia pagal 1998 m. regioninės pagalbos gaires.
(159)
Kalbant apie pagalbos derėjimą pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, skelbiantį tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant SESV 107 ir 108 straipsnius (42), Komisija mano, kad remiantis finansiniais skaičiais, kuriuos pateikė Graikijos valdžios institucijos, „Ellinikos Xrysos“ yra didelė įmonė, kaip nurodyta 12 punkte. Pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 1 straipsnio 5 punktą ad hoc pagalba, teikiama didelėms įmonėms, nepatenka į reglamento taikymo sritį.
(160)
Be to, pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 8 straipsnio 3 dalį tais atvejais, kai į reglamento taikymo sritį patenkanti pagalba teikiama didelei įmonei, valstybė narė, remdamasi dokumentu, kuriame analizuojamas pagalbos gavėjo projekto ar veiklos gyvybingumas, turi patvirtinti, kad pagalba turi didelį skatinamąjį poveikį. Komisijai tokie įrodymai nepateikti.
(161)
Galiausiai, vadovaujantis Bendruoju bendrosios išimties reglamentu, tiesiogiai su įmone susijusio turto įsigijimo, kai įmonė buvo uždaryta arba būtų buvusi uždaryta, jeigu nebūtų buvusi nupirkta, sąnaudos laikomos tinkamomis finansuoti sąnaudomis, jei sandoris vykdomas rinkos sąlygomis. Graikijos valdžios institucijos sutinka, kad sandoris vykdytas neskelbiant atviro, besąlyginio ir skaidraus konkurso ar neatliekant nepriklausomo „Cassandra“ kasyklų turto rinkos vertės vertinimo. Taigi, Komisija mano, kad nagrinėjamas pardavimas vykdytas ne rinkos sąlygomis.
(162)
Apibendrinant galima pasakyti, kad „Ellinikos Xrysos“ suteikta pagalba yra nederanti pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą.
(163)
SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma derančia su vidaus rinka.
(164)
Komisija mano, kad 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta išimtis nagrinėjamu atveju netaikoma ir kad „Ellinikos Xrysos“ neatitinka reikalavimų, kad jai galėtų būti suteikta sanavimo ir (arba) restruktūrizavimo pagalba. Remiantis 1999 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, galiojusiomis 2003 m. pardavimo metu (43), 7 punktu „naujai įsteigta įmonė negali gauti sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos net jei jos pradinė finansinė padėtis yra netvirta. T. y. tais atvejais, kai, tarkim, likvidavus anksčiau veikusią įmonę, vietoj jos sukuriama nauja arba kai pastaroji tik perima pirmosios turtą.“„Ellinikos Xrysos“ yra įmonė, įsteigta prieš tris dienas iki „Cassandra“ kasyklų įsigijimo. Dar daugiau, restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik tuo atveju, jei parengtas patikimas restruktūrizavimo planas, o Graikija tokio restruktūrizavimo plano nepateikė. Apibendrinant galima pasakyti, kad „Ellinikos Xrysos“ suteikta pagalba yra nederanti pagal sanavimo ir (arba) restruktūrizavimo pagalbos taisykles.
(165)
Galiausiai, kalbant apie pagalbą aplinkos apsaugai, „Ellinikos Xrysos“ privalėjo laikytis galiojančių aplinkos apsaugos standartų. Visų pirma, ji privalėjo investuoti į aplinkos apsaugą ir kasybos operacijas vykdyti laikydamasi Graikijos ir ES aplinkos apsaugos teisės aktų. Kadangi tai buvo privaloma pagal įstatymus, buvo nebūtina „Ellinikos Xrysos“ suteikti pagalbą, kad ji galėtų laikytis įstatymų.
(166)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamos pagalbos priemonės nedera su SESV.
(167)
Visų pirma, Komisija mano, kad „Cassandra“ kasyklų rinkos vertės ir kainos, už kurią kasyklų turtas parduotas „Ellinikos Xrysos“, skirtumas yra įmonei „Ellinikos Xrysos“ suteikta nederanti pagalba. Komisija taip pat mano, kad mokestis, kurį būtų turėjusi sumokėti „Ellinikos Xrysos“ už kasyklų ir žemės įsigijimą, yra „Ellinikos Xrysos“ suteikta nederanti pagalba.
V IŠVADA
(168)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamos priemonės yra pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „Ellinikos Xrysos“ suteikta valstybės pagalba. Visų pirma, Komisija mano, kad „Cassandra“ kasyklų rinkos vertės ir kainos, už kurią jos parduotos „Ellinikos Xrysos“, skirtumas yra „Ellinikos Xrysos“ suteikta nederanti pagalba ir kad mokestis, kurį būtų turėjusi sumokėti „Ellinikos Xrysos“ už kasyklų ir žemės įsigijimą, yra „Ellinikos Xrysos“ suteikta nederanti pagalba.
(169)
Be to, Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamos pagalbos priemonės nedera su vidaus rinka. Visų pirma, Komisija mano, kad „Cassandra“ kasyklų rinkos vertės ir kainos, už kurią jos parduotos „Ellinikos Xrysos“, skirtumas yra „Ellinikos Xrysos“ suteikta nederanti pagalba ir kad mokestis, kurį būtų turėjusi sumokėti „Ellinikos Xrysos“ už kasyklų ir žemės įsigijimą, yra „Ellinikos Xrysos“ suteikta nederanti pagalba.
(170)
Vadovaujantis SESV ir Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad konkreti valstybė narė turi panaikinti arba pakeisti pagalbą, kai nustatoma, kad ji nedera su vidaus rinka (44). Teismas nuolat teigė, kad valstybės prievolė panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nederančia su vidaus rinka, nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (45). Teisingumo Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą pranašumą savo konkurentų atžvilgiu ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (46).
(171)
Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/99 (47) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.
(172)
Taigi, atsižvelgiant į tai, kad svarstomos priemonės laikomos neteisėta ir nederančia pagalba, pagalbos sumos turi būti išieškotos, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki pagalbos suteikimo. Pradinis susigrąžinimo taškas turėtų būti laikas, kai pagalbos gavėjai suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota pagalbos gavėjai, pagalbos gavėja taip pat turi mokėti palūkanas iki to momento, kai bus sugrąžinta visa pagalba.
(173)
Nederantis priemonės pagalbos elementas yra „Cassandra“ kasyklų a) rinkos vertės ir kainos, už kurią jos parduotos „Ellinikos Xrysos“, skirtumo (14 mln. EUR) ir b) mokesčio, kurį būtų turėjusi sumokėti „Ellinikos Xrysos“ už turto, t. y. kasyklų ir žemės, įsigijimą, sumos (1,34 mln. EUR) suma. Ši bendra suma yra 15,34 mln. EUR.
(174)
Be to, kalbant apie susigrąžinimą, Komisija pažymi, kad 2003 m. pardavimo sutarties 4 straipsnyje buvo dvi nuostatos dėl anuliavimo, kuriomis nustatyta, kad „Ellinikos Xrysos“ galėtų anuliuoti pardavimą šiais atvejais: a) Graikijos valdžios institucijos paskelbtų administracinį ar teisės aktą, kuriuo būtų keičiamas kasyklų leidimų statusas; arba b) būtų priimtas teismo sprendimas (susijęs su kasybos leidimų statusu) sustabdyti veiklą ar sustabdyti investicinio plano vykdymą. Abiem atvejais „Ellinikos Xrysos“ turtą grąžintų Graikijos valstybei, o jai būtų grąžinta 11 mln. EUR suma ir galbūt papildomas atlygis.
(175)
Graikijos valdžios institucijos teigia, kad dėl Komisijos sprendimo susigrąžinti nederančią pagalbą šios dvi nuostatos gali būti aktyvuotos. Ar tai bus padaryta, priklauso nuo to, kaip aiškinama sutartis ir nacionalinė teisė. Tačiau, jei šios nuostatos būtų aktyvuotos, tai neturėtų poveikio Graikijos prievolei susigrąžinti šiame sprendime nurodytą pagalbos sumą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
15,34 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė įmonei „Ellinikos Xrysos“, parduodama turtą ir žemę už mažesnę negu jų vertė kainą ir atleisdama nuo mokesčių, susijusių su pardavimu, siekdama išsaugoti darbo vietas, apsaugoti aplinką ir suteikti potencialiems „Cassandra“ kasyklų pirkėjams paskatą, nedera su vidaus rinka.
2 straipsnis
1. Graikija iš pagalbos gavėjos susigrąžina 1 straipsnyje nurodytą pagalbą.
2. Susigrąžintinos sumos yra su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo tos dienos, kurią tos sumos suteiktos gavėjui, iki jų faktinio susigrąžinimo dienos.
3. Palūkanų norma taikoma pagrindinei sumai ir sukauptoms palūkanoms pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (48) ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 271/2008 (49), pakeitusio Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, V skyriaus nuostatas.
4. Graikija atšaukia visas dar neįvykdytas pagalbos, minėtos 1 straipsnyje, išmokas nuo šio sprendimo priėmimo dienos.
3 straipsnis
1. 1 straipsnyje minima pagalba turi būti susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
2. Graikija turi užtikrinti, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
4 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Graikija Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjos;
b)
išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo, aprašymą;
c)
dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjai nurodyta grąžinti pagalbą.
2. Graikija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imamasi šiam sprendimui įgyvendinti, pažangą iki visiško 1 straipsnyje minimos pagalbos susigrąžinimo. Komisijai pateikus prašymą Graikija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo. Graikija taip pat pateikia informaciją apie jau susigrąžintas iš gavėjos pagalbos sumas ir palūkanas.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijai.
Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 23 d.