РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 август 2011 година
относно държавна помощ С 39/09 (ex N 385/2009) - Латвия - Публично финансиране на пристанищна инфраструктура на пристанище Ventspils
(нотифицирано под номер C(2011) 6043)
(само текстът на латвийски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/784/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С електронно уведомление от 26 юни 2009 г. съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз Латвия информира за мярка за предоставяне на публично финансиране за строителството на пристанищна инфраструктура на пристанище Ventspils.
(2)
С писмо от 15 декември 2009 г. Комисията информира Латвия, че е взела решение да започне официалната процедура по разследване, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на част от мярката.
(3)
Решението на Комисията за започване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „решение за откриване“). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
Комисията не получи мнения от заинтересовани страни. С писма от 16 март 2010 г., 7 април 2010 г., 12 април 2010 г. и 14 април 2010 г. латвийските власти представиха мненията си относно решението за откриване на процедура.
(5)
С писма от 21 септември 2010 г., 22 декември 2010 г. и 18 март 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писма от 8 октомври 2010 г., 20 януари 2011 г., 22 март 2011 г. и 31 март 2011 г. латвийските власти предоставиха необходимата информация.
(6)
Състояха се и няколко срещи между службите на Комисията и латвийските власти. Преди и след тези срещи латвийските власти предоставиха допълнителна информация.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРОЕКТЪТ
(7)
Целта на проекта е модернизирането на пристанищната инфраструктура. Проектът се състои от следните подпроекти, чието изпълнение е предвидено за 2010-2014 г.:
а)
строителство на терминал за сухи товари,
б)
строителство на котвена стоянка № 35,
в)
строителство на котвена стоянка № 12,
г)
реконструкция на северен вълнолом,
д)
драгиране на пристанищния басейн,
е)
строителство на подходна железопътна линия,
ж)
ремонт на кейовете за акостиране на корабите на пристанищната администрация,
з)
укрепване на брега на канала.
2.2. ОБХВАТ НА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ
(8)
В решението си от 15 декември 2009 г. (3) Комисията изразява мнението, че не е необходимо да вземе решение дали публичното финансиране на вълнолом, укрепването на брега на канала и ремонта на кейовете за акостиране, използвани от кораби на пристанищната администрация, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на ниво пристанищна администрация, тъй като такава помощ би била съвместима с вътрешния пазар.
(9)
По отношение на публичното финансиране на драгирането и подходната железопътната линия Комисията счете, че то включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и обяви помощта на ниво пристанищна администрация за съвместима с вътрешния пазар.
(10)
По отношение на публичното финансиране на нов терминал и две котвени стоянки Комисията счете, че то включва държавна помощ на ниво пристанищна администрация. Комисията стигна до заключението, че помощта за пристанищната администрация е съвместима с вътрешния пазар.
(11)
Терминалът за сухи насипни товари и двете котвени стоянки ще бъдат експлоатирани от частни страни. За тази цел пристанищната администрация ще сключи концесионни договори за срок от 35 години с доставчиците на пристанищни услуги. Няма да бъде проведена тръжна процедура за сключването на концесионни договори. Предварително е определена концесионната такса, която ще заплащат избраните доставчици на пристанищни услуги, въз основа на оценка, извършена от независим експерт.
(12)
В решението си от 15 декември 2009 г. Комисията изрази съмнения, че концесионната цена включва държавна помощ. Въз основа на наличната към онзи момент информация Комисията не успя да стигне до заключение дали публичното финансиране на нивото на тримата концесионери на съобразената с потребителите пристанищна инфраструктура има характера на помощ.
(13)
Комисията също така установи, че крайните потребители ще имат достъп до новопостроената инфраструктура при недискриминационни условия.
(14)
Следователно единствено потенциална помощ на ниво концесионери подлежи на официална процедура по разследване.
2.3. КОНЦЕСИОННИ ДОГОВОРИ
2.3.1. ТЕРМИНАЛ ЗА СУХИ НАСИПНИ ТОВАРИ
(15)
Пристанищната администрация възнамерява да сключи концесионен договор за експлоатиране на новопостроения терминал с […] (4). Понастоящем операторът извършва дейности по обработка на товари на територията, отдадена под наем от пристанищната администрация […], въз основа на споразумение за преотдаване, сключено с […].
(16)
Според латвийските власти […] възнамерява да разшири дейностите си и да използва наетата територия в нейната цялост за собствените си дейности, като следователно планира да прекрати договора за преотдаване.
(17)
Пристанищната администрация взе решение да построи нов терминал и впоследствие да предостави концесия на […], така че […] да може да продължи дейностите си на пристанището.
2.3.2. КОТВЕНА СТОЯНКА № 35 ЗА ТЕЧНИ ТОВАРИ
(18)
Според латвийските власти възстановяването на капацитета за течни товари на пристанище Ventspils е свързано точно с това местоположение поради ограничения, свързани с изискваната дълбочина за приемане на кораби за течни товари със съответния тонаж.
(19)
В момента цялата територия в съседство се отдава под наем на […]. Латвийските власти имат намерение да сключат концесионен договор за експлоатиране на новата котвена стоянка с […], който обработва течни товари на пристанището и следователно вече притежава необходимото оборудване за трансбордиране на течни товари, включително и противопожарно оборудване.
2.3.3. КОТВЕНА СТОЯНКА № 12 ЗА ОБЩИ И НАСИПНИ ТОВАРИ
(20)
Един от потребителите на котвената стоянка ще бъде дъщерно дружество на […], което възнамерява да създаде фабрика за строителни модули на територията на пристанището въз основа на дългосрочно споразумение за наем на земи, сключено с пристанищната администрация. Строителните модули ще бъдат транспортирани до експортни пазари от кораби ро-ро.
(21)
Транспортът на модулите от самата фабрика до котвената стоянка ще бъде извършен с железопътен и сухопътен транспорт през територията на универсален терминал № 2, управляван от […]. С тази цел след построяването на котвената стоянка ще бъде подписано тристранно споразумение между […], […] и пристанищната администрация.
(22)
Според латвийските власти […] и […] са единствените потенциални оператори на котвена стоянка № 12. Пристанищната администрация първоначално възнамеряваше да предостави концесия на […].
2.4. ОСНОВАНИЯ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА МЯРКАТА НА НИВО КОНЦЕСИОНЕРИ КАТО ПОМОЩ
2.4.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(23)
В решението си за откриване на процедура Комисията изрази предварителното становище, че не са изцяло изпълнени критериите, необходими за достигане на заключение, че пристанищната администрация действа като частен инвеститор, когато определя концесионните такси за бъдещи концесионери.
(24)
Комисията изрази съмнения както по отношение на методиката, използвана за определяне на самата концесионна такса, така и по отношение на независимия характер на експертната оценка.
2.4.1.1. Методики, използвани от пристанищната администрация за определяне на концесионните такси
(25)
Независимият експерт, който оцени концесионните такси, използва две различни методики, а именно сравнителен анализ и приходен подход. По отношение на котвената стоянка за течности, експертът е използвал единствено приходен подход.
(26)
По отношение на сравнителния анализ Комисията отбеляза, че се основава главно на действащи договори на самото пристанище. Следователно Комисията изрази съмнения относно надеждността му. Комисията отбеляза, че сравнителният анализ не може да бъде убедителен, тъй като няма индикации, че по използваните за справка договори се заплаща обусловена от пазара концесионна такса. Освен това Комисията отбеляза, че е извършен анализ по отношение на същите три концесионни споразумения както за терминала за сухи насипни товари, така и за котвена стоянка № 12 за общи и насипни товари въпреки факта, че тези терминали видимо се различават значително по своето естество.
(27)
По отношение на използвания в оценката приходен подход Комисията отбеляза, че очевидно той не отразява инвестиционните разходи в тяхната цялост във връзка с терминала за сухи насипни товари и котвена стоянка № 12.
2.4.1.2. Независимо естество на експертната оценка
(28)
Комисията отбеляза, че още през март 2006 г. е взето решение от пристанищния съвет, което свидетелства за ангажимента на пристанището за предоставяне на концесия за експлоатиране на котвена стоянка № 35 на […] след приключване на строителните дейности. Там се уточнява методиката за изчисление на концесионната такса въз основа на същите принципи, които са залегнали в независимата оценка. Впоследствие Комисията изрази съмнения по отношение на независимото естество на оценката като такава.
2.4.1.3. Заключение
(29)
Комисията отбеляза, че публичното финансиране на строителството на терминал и две котвени стоянки изглежда осигурява селективно икономическо предимство на операторите на въпросната инфраструктура и следователно представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2.4.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(30)
Предварителното становище на Комисията е, че всяка помощ за концесионерите би представлявала оперативна помощ, която облекчава разходите, които те биха покрили при обичайни обстоятелства. Според практиката на Съда тази оперативна помощ по същество е несъвместима с вътрешния пазар (5).
3. МНЕНИЯ ОТ ЛАТВИЯ
3.1.1. КОНЦЕСИОНЕРИТЕ
(31)
Латвийските власти твърдят, че тримата оператори са избрани от пристанищната администрация по обективни съображения и представляват най-жизнеспособната алтернатива като оператори на новоизградената инфраструктура.
3.1.1.1. Терминал за сухи насипни товари
(32)
Пристанищната администрация възнамерява да предостави концесията за експлоатиране на терминала за сухи насипни товари на […], чиято основна дейност е трансбордиране на дървесина. Латвийските власти обясняват, че присъствието на […] на пристанището е ключово поради особеното значение на износа на дървесина за региона.
(33)
Както бе обяснено по-горе, […] понастоящем предоставя услуги по обработка на товари на територията, отдадена под наем от пристанищната администрация на […] въз основа на споразумение за преотдаване, сключено с […]. Предвид намерението на […] да разшири дейностите си и да използва наетата територия в нейната цялост, през октомври 2005 г. пристанищният съвет прие решение за строителството на нов терминал и впоследствие предостави концесията за експлоатирането му на […] (вж. приложение I).
(34)
Латвийските власти твърдят, че решението за възлагане на концесионен договор точно на този оператор се основава на чисто обективни търговски съображения. В този смисъл латвийските власти подчертават, че […] представлява най-осъществимото решение за експлоатиране на терминала, тъй като вече притежава оборудването, необходимо за обработка на сухи товари. Освен това друг потенциален концесионер не е проявил интерес към експлоатирането на терминала за сухи насипни товари. Латвийските власти подчертават, че е в интерес на пристанищната администрация да започне преговори с всички потенциално заинтересовани страни, и по-специално поради факта, че значителна част от земите на пристанището остава неизползвана.
(35)
[…] трансбордира повече от […] хиляди м3 на година на пристанището и следователно вече е създадена солидна бизнес мрежа. Пристанищната администрация счита, че дружеството би могло да поддържа такъв оборот на товари в бъдеще и следователно предлага необходимите гаранции по отношение на възстановяването на инвестициите, извършени от пристанищната администрация.
3.1.1.2. Котвена стоянка № 35
(36)
Котвената стоянка ще замени кей № 1 за трансбордиране на опасни течни товари. Кеят вече е остарял и следователно не може да бъде използван за обработката на товари. Както бе обяснено по-горе, възстановяването на капацитета за течни товари на пристанище Ventspils е свързано точно с това местоположение поради изисквания за безопасността и ограничения, свързани с дълбочина за кораби за течни товари с определен тонаж.
(37)
Латвийските власти заявяват, че предоставянето на концесията за експлоатиране на котвена стоянка № 35 на различно дружество не е възможно на практика точно поради специфичното местоположение на въпросната инфраструктура в рамките на пристанището. Понастоящем цялата пристанищна територия в съседство се отдава под наем на […] (вж. приложение II).
(38)
Освен това се твърди, че подобно на […], тъй като вече обработва течни товари на пристанище Ventspils, […] притежава цялото необходимо оборудване за трансбордиране на течни товари, което е ключово за експлоатирането на котвената стоянка.
3.1.1.3. Котвена стоянка № 12
(39)
Проектът има за цел да увеличи капацитета за разтоварване на общи товари. Латвийските власти обясняват, че решението за строителство на котвената стоянка е свързано със сключването на дългосрочно споразумение за наем от пристанищната администрация с дъщерното дружество на […]. Дъщерното дружество на […] възнамерява да създаде фабрика за строителни модули на територията на пристанището. Строителните модули могат да бъдат транспортирани до експортни пазари единствено от кораби ро-ро.
(40)
Латвийските власти обаче подчертават, че преди сключването на договора за наем с […] пристанищната администрация взе участие в различни тръжни процедури, организирани от спедитори и потенциални концесионери на котвена стоянка № 12 като […], но без успех.
(41)
Според латвийските власти транспортът на модулите от самата фабрика до котвената стоянка ще бъде извършен с железопътен и сухопътен транспорт през територията на универсален терминал № 2, управляван от […]. С тази цел след построяването на котвената стоянка ще бъде подписано тристранно споразумение между […], […] и пристанищната администрация.
(42)
Освен това латвийските власти заявяват, че има само двама потенциални оператори на котвената стоянка, т.е. […] и […]. С мненията, представени в контекста на официалната процедура по разследване, латвийските власти са изяснили, че концесионният договор за експлоатирането на котвената стоянка ще бъде възложен на […].
(43)
Като се има предвид, че единственият начин за доставка на строителните модули от фабриката до котвена стоянка № 12 е през територията, отдадена под наем на […] (вж. приложение III), пристанищната администрация счита, че […] осигурява най-реалистичната алтернатива.
(44)
Освен това латвийските власти подчертават, че площта на пристанищния парцел в съседство с котвената стоянка не позволява складирането на товари. Следователно е необходимо да се осигурят надеждни връзки с други части на пристанището, в които е възможно складирането.
(45)
Твърди се и, че като се вземат предвид както местоположението на котвената стоянка, така и техническите параметри, котвената стоянка ще обслужва спедитори, намиращи се на площ от 12 ха, независимо от вида обработвани товари.
3.1.2. ЕКСПЕРТНА ОЦЕНКА
(46)
За всеки концесионен договор за съобразена с потребителите инфраструктура са изготвени отделни оценки. Латвийските власти твърдят, че тези оценки са извършени съгласно латвийските стандарти за оценяване и международните стандарти за оценяване.
(47)
По отношение на използваната методика латвийските власти подчертават, че предвид местоположението и характеристиките на пристанищата в Рига и Лиепаджа сравнителният анализ (така наречения сравнителен подход) е напълно надежден. Концесионните такси, изплатени от доставчиците на услуги, които извършват дейност на тези пристанища, са обявени от самите пристанищни власти и следователно следва да се приемат за надеждни.
(48)
Според латвийските власти преразгледаните оценки, основани на анализ на паричния поток, следва и да разсеят съмненията на Комисията по отношение на техния независим характер.
(49)
Впоследствие Комисията ще уточни на свой ред използваната от експерта методика при определяне на концесионните такси.
3.1.2.1. Терминал за сухи насипни товари
(50)
Оценката се основава на два метода, както следва:
(51)
Сравнителният анализ се извършва по отношение на три договора на пристанище Ventspils, които се считат за съпоставими. Експертът е използвал коефициент за корекция за определяне на адекватна концесионна такса. Следните фактори са взети предвид: време и условия на сключване на договора, местоположение, описание на котвените стоянки, наета площ, технически условия на терминалите и достъп до комунални услуги.
(52)
Изчислената концесионна такса е равна на […] EUR на кв.м годишно. Оценителят определя концесионната такса от […] EUR на кв.м годишно.
(53)
Приходният подход се използва за оценяване на това дали дисконтираните стойности на бъдещ приход позволяват пълното покриване на общите инвестиционни разходи (включително и разходи за зоната за товарене, драгиране и подходната железопътна линия) и представя финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират с процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(54)
Независимата оценка взема предвид приходите от пристанищни тарифи и такси и приходите от използването на пристанищни парцели и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи.
(55)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на ползите и разходите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Финансовите показатели обосновават концесионна такса от поне […] EUR на кв.м годишно за среден оборот на товари от […] тона годишно и […] EUR на кв.м годишно за среден оборот на товари от […] тона годишно. Ако средният оборот надвишава […] тона годишно, концесионната такса може да бъде на минимални нива.
(56)
Предвид прогнозния среден оборот на товари от […] тона годишно, независимият оценител стига до заключението, че е обоснована годишна концесионна такса от между […] EUR и […] EUR на кв.м годишно.
(57)
Предвид двата посочени по-горе метода, независимият оценител е определил концесионна такса от […] EUR на кв.м годишно.
(58)
Таблицата по-долу представя стойностите на финансовите показатели по проекта, като се вземе предвид произтичащата концесионна такса:
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(59)
Така оценката на независимия оценител потвърди целесъобразността на концесионната такса, изчислена съгласно посоченото по-горе, т.е. […] EUR на кв.м годишно.
3.1.2.2. Котвена стоянка № 35
(60)
Приходният подход представя финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират със същия процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(61)
Независимата оценка взема предвид прихода от пристанищни тарифи и такси и прихода от използването на пристанищни земи и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи.
(62)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на разходите и ползите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Финансовите показатели обосновават годишна концесионна такса от над […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно и по-висока от […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно. При по-висок оборот на товари концесионната такса може да бъде на минимални нива.
(63)
Предвид 30-годишния срок за амортизация на дълбоководни котвени стоянки, независимият оценител е определил стойността на концесионната такса на […] EUR годишно, т.е. 1/30 от инвестиционните разходи за котвена стоянка с изключение на дейностите по драгиране.
(64)
Таблицата по-долу посочва финансовите резултати по проекта за годишен оборот на товари от […] тона, като се вземе предвид концесионна такса от […] EUR годишно. Общите инвестиционни разходи, включително и дейностите по драгиране, са взети предвид при изчисленията.
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(65)
Следователно оценителят е определил концесионна такса от […] EUR годишно (вместо […] EUR годишно, както бе предвидено първоначално).
3.1.2.3. Котвена стоянка № 12
(66)
Оценката се основава на два метода, т.е. сравнителен подход с анализ на сделки и приходен подход.
(67)
Първо, концесионният договор е съпоставен с три договора на пристанище Ventspils, които се приемат за съпоставими. Като се вземат предвид специфичните особености и характеристики на инфраструктурата, която е предмет на тези три договора, оценителят използва коефициент за корекция с цел определяне на адекватна концесионна такса. Следните фактори са взети предвид: време и условия на сключване на сделката, местоположение, описание на котвените стоянки, наета площ, технически условия на инфраструктурата и достъп до комунални услуги.
(68)
Изчислената концесионна такса е равна на […] EUR на кв.м годишно. Концесионната такса е определена на […] EUR на кв.м годишно.
(69)
Приходният подход се използва за оценяване на това дали дисконтираните стойности на бъдещ приход позволяват пълното покриване на общите инвестиционни разходи (включително и разходи за драгиране и подходна железопътната линия) и осигурява финансови прогнози за срок от 25 години. Очакваните приходи и разходи се коригират с процент на дисконтиране от 7,5 %, което отразява нивото на инвестиционен риск.
(70)
Независимата оценка взема предвид приходите от пристанищни тарифи и такси и приходите от използването на пристанищни земи и инфраструктура. Взети са предвид общите инвестиционни разходи, включително и публичното финансиране.
(71)
Въз основа на различните нива на оборот на товари, нетната настояща стойност, вътрешната норма на възвращаемост и съотношението на ползите и разходите се предвижда концесионните такси да варират от […] EUR на кв.м до […] EUR на кв.м годишно. Независимият оценител е стигнал до заключението, че финансовите показатели (нетната настояща стойност е положителна) обосновават концесионна такса, не по-ниска от […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно и […] EUR на кв.м годишно за очакван оборот на товари от […] тона годишно.
(72)
С оглед на предвидения обем от […] тона годишно, оценителят е стигнал до заключението, че е обоснована концесионна такса от поне […] EUR на кв.м годишно.
(73)
Предвид двата посочени по-горе метода, независимият оценител е определил концесионна такса от […] EUR кв.м годишно.
(74)
Таблицата по-долу представя стойностите на финансовите показатели по проекта, като се вземе предвид произтичащата концесионна такса:
Оборот на товари […] тона, концесионна такса […] EUR на кв.м годишно, процент на дисконтиране 7,5 %, темп на растеж 2,28 %
Показател
Без безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
С безвъзмездни средства по Кохезионния фонд
вътрешна норма на възвращаемост
[…] %
[…] %
нетна настояща стойност
[…]
[…]
(75)
Следователно оценката на независимия оценител потвърди целесъобразността на концесионната такса, изчислена според посоченото по-горе, т.е. […] EUR на кв.м годишно.
3.1.3. КОНЦЕСИОННАТА ТАКСА
(76)
Въз основа на извършените от независимия оценител оценки латвийските власти взеха решение за определяне на концесионните такси, както следва:
Концесионер
Инфраструктура
Независима оценка
(годишно)
Концесионна такса
(годишно)
[…]
Терминал за сухи насипни товари
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Котвена стоянка № 35
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Котвена стоянка № 12
[…] EUR
[…] EUR
4. ОЦЕНКА
4.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(77)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки и засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар, освен ако не е предвидено друго в ДФЕС.
(78)
Критериите, заложени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно с цел установяване дали мярката, предмет на уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички гореспоменати условия. А именно, финансовата помощ:
а)
е предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка,
б)
благоприятства определени предприятия или производството на някои стоки,
в)
нарушава или заплашва да наруши конкуренцията,
г)
засяга търговията между държавите-членки.
4.1.1. ИКОНОМИЧЕСКО ПРЕДИМСТВО
(79)
Според практиката (6) на Съда не е налице предимство за концесионерите, ако частен инвеститор би определил концесионна такса на същото ниво при подобни условия.
(80)
От самото начало Комисията отбелязва, че в този случай концесионните такси са определени предварително посредством отделни оценки, извършени от външен експерт. Латвийските власти са предоставили доказателства, че експертът има подходящо образование и опит.
(81)
Както бе посочено по-горе, независимият оценител сравнява изчислените концесионни такси с тези, определени по три договора на пристанище Ventspils, които се считат за съпоставими. Като се вземат предвид специфичните особености и характеристики на инфраструктурата, която е предмет на тези три договора, независимият оценител използва коефициент за корекция с цел определяне на адекватна концесионна такса.
(82)
Въпреки това въз основа на наличната информация Комисията не може да потвърди дали считаните за референтни договори са възложени чрез тръжна процедура или понастоящем има данни, че концесионните такси, изплатени въз основа на тези договори, могат да се приемат за пазарна цена.
(83)
С оглед на горното Комисията твърди, че сравнителният анализ не е достатъчно надежден и затова не може да бъде достатъчно основание за изключване на възможността концесионерите да са се възползвали от предимство.
(84)
Според втория метод, използван от независимия оценител, концесионните такси и другите приходи на пристанищната администрация биха гарантирали възстановяването на разходите за инфраструктурни инвестиции и определен процент на възвращаемост за 25 години. Пристанищната администрация е взела решение да определи концесионната такса за терминала за сухи насипни товари ([…] EUR на кв.м вместо […] EUR на кв.м годишно) и за котвена стоянка № 35 ([…] EUR вместо […] EUR годишно) значително над стойността, препоръчана от експерта. Следователно действителната възвращаемост, очаквана от пристанищната администрация, е значително по-висока в сравнение със стойността, изчислена от експерта.
(85)
В този смисъл Комисията стигна до заключението, че концесионната такса и другите приходи на пристанищната администрация ѝ позволяват да възстанови всички разходи за инфраструктурни инвестиции, включително и разходите за драгиране и подходна железопътна линия, и да осигури възвращаемост, която съответства на възвращаемостта, която би изисквал частен инвеститор.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че в този случай няма индикации, че пристанищната администрация е определила концесионни такси на ниво, което няма да осигури максимални приходи.
(87)
Включването на клауза за преглед позволява редовното преразглеждане на концесионната такса.
(88)
С оглед на гореспоменатото Комисията е на мнение, че в настоящия случай може да се стигне до заключението, че концесионната такса, определена както е посочено по-горе, не осигурява неоправдани предимства за концесионерите на съобразената с потребителите инфраструктура.
(89)
Това решение по никакъв начин не предопределя евентуален допълнителен анализ на Комисията що се отнася до правилата за обществени поръчки в ЕС или други общи принципи, заложени в ДФЕС.
4.1.2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(90)
Комисията счита, че публичното финансиране на съобразената с потребителите инфраструктура на пристанище Ventspils не осигурява икономическо предимство на ниво концесионери и мярката следователно не оказва влияние, като поставя избраните доставчици на услуги в по-благоприятно конкурентно положение спрямо конкурентни предприятия.
(91)
Съгласно практиката на съда за класифицирането на мярка като държавна помощ трябва да са изпълнени всички условия, заложени в член 107, параграф 1 от ДФЕС (7). Тъй като мярката, която ще приложат латвийските власти, не осигурява икономическо предимство за бъдещите концесионери, тя следователно не изпълнява кумулативно условията, необходими за определянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(92)
С оглед на гореспоменатото Комисията стигна до заключението, че публичното финансиране на строителството на съобразена с потребителите инфраструктура на пристанище Ventspils не включва помощ на ниво концесионери.
(93)
Това решение засяга единствено аспектите на държавна помощ и не засяга прилагането на други разпоредби от ДФЕС и по-специално концесиите на услуги.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Латвия планира да приложи в полза на пристанищната администрация във Ventspils във връзка със строителството на терминал за сухи насипни товари, котвена стоянка № 12 и котвена стоянка № 35, не включва държавна помощ на ниво концесионери по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Прилагането на мярката съответно се одобрява.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Латвия.
Съставено в Брюксел на 25 август 2011 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. rugpjūčio 25 d.
dėl valstybės pagalbos C 39/09 (ex N 385/09) - Latvija - Ventspilio uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 6043)
(Tekstas autentiškas tik latvių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/784/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. birželio 26 d. elektroniniu pranešimu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 3 dalį Latvija pranešė apie priemonę, kuria numatomas valstybinis finansavimas Ventspilio uosto infrastruktūrai statyti.
(2)
2009 m. gruodžio 15 d. raštu Komisija informavo Latviją, kad nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl priemonės.
(3)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - sprendimas pradėti procedūrą). Komisija kreipėsi į suinteresuotąsias šalis ir pakvietė jas pateikti savo pastabas.
(4)
Komisija negavo suinteresuotųjų šalių pastabų. 2010 m. kovo 16 d., 2010 m. balandžio 7 d., 2010 m. balandžio 12 d. ir 2010 m. balandžio 14 d. raštais Latvijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.
(5)
2010 m. rugsėjo 21 d., 2010 m. gruodžio 22 d. ir 2011 m. kovo 18 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos apie šią priemonę. Latvijos valdžios institucijos pateikė prašomą informaciją 2010 m. spalio 8 d., 2011 m. sausio 20 d., 2011 m. kovo 22 d. ir 2011 m. kovo 31 d. raštais.
(6)
Be to, įvyko keli Komisijos tarnybų ir Latvijos valdžios institucijų susitikimai. Prieš šiuos susitikimus ir po jų Latvijos valdžios institucijos teikė papildomos informacijos.
2. APRAŠYMAS
2.1. PROJEKTAS
(7)
Projekto tikslas - modernizuoti uosto infrastruktūrą. Projektą sudaro šie paprojekčiai, kurie turi būti įgyvendinti 2010-2014 metais:
a)
sausų birių krovinių terminalo statyba;
b)
prieplaukos Nr. 35 statyba;
c)
prieplaukos Nr. 12 statyba;
d)
šiaurinio molo rekonstrukcija;
e)
uosto baseino dugno gilinimas;
f)
privažiuojamųjų geležinkelių tiesimas;
g)
uosto direkcijos laivų švartavimosi dambų renovacija;
h)
kanalo krantinės sutvirtinimas.
2.2. ŠIO SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS
(8)
2009 m. gruodžio 15 d. sprendime (3) Komisija nutarė, kad nebūtina priimti sprendimo, ar molo, kanalo krantinės sutvirtinimo ir uosto direkcijos laivams skirtų švartavimosi dambų renovacijos valstybinis finansavimas laikytinas valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.
(9)
Kalbant apie dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių valstybinį finansavimą, Komisija manė, kad tai susiję su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, ir pareiškė, kad pagalba uosto direkcijos lygmeniu yra suderinama su vidaus rinka.
(10)
Kalbant apie naujo terminalo ir dviejų prieplaukų valstybinį finansavimą, Komisija manė, kad tai buvo pagalba uosto direkcijos lygmeniu. Komisija padarė išvadą, kad pagalba uosto direkcijai buvo suderinama su vidaus rinka.
(11)
Sausų birių krovinių terminalą ir dvi prieplaukas valdys privačios šalys. Tam uosto direkcija sudarys koncesijos sutartis su uosto paslaugų teikėjais 35 metams. Dėl koncesijų sutarčių konkursas nebus organizuojamas. Pasirinktų uosto paslaugų teikėjų mokėtinas koncesijos mokestis nustatytas iš anksto remiantis nepriklausomo eksperto atliktu vertinimu.
(12)
2009 m. gruodžio 15 d. sprendime Komisija iškėlė abejonių dėl to, ar koncesijos kaina nėra susijusi su valstybės pagalba. Remdamasi tuo metu turima informacija Komisija negalėjo padaryti išvados, ar valstybinis finansavimas yra pagalba, kalbant apie tris konkretiems naudotojams skirtos uosto infrastruktūros koncesininkus.
(13)
Taip pat Komisija nustatė, kad galutiniai naudotojai galės naudotis naująja infrastruktūra nediskriminacinio pobūdžio sąlygomis.
(14)
Taigi, oficiali tyrimo procedūra skirta tik galimai pagalbai koncesininkams.
2.3. KONCESIJOS SUTARTYS
2.3.1. SAUSŲ BIRIŲ KROVINIŲ TERMINALAS
(15)
Uosto direkcija ketina sudaryti koncesijos sutartį dėl naujojo terminalo valdymo su […] (4). Šiuo metu operatorius vykdo darbą su kroviniais uosto direkcijos […] išnuomotoje teritorijoje pagal su […] sudarytą pernuomojimo susitarimą.
(16)
Anot Latvijos valdžios institucijų, […] ketina plėsti veiklą naudodamas visą nuomojamą teritoriją savo veiklai ir todėl planuoja nutraukti pernuomojimo susitarimą.
(17)
Uosto direkcija nusprendė statyti naują terminalą ir suteikti koncesiją […], kad […] galėtų tęsti veiklą uoste.
2.3.2. PRIEPLAUKA NR. 35 SKYSTIEMS KROVINIAMS
(18)
Anot Latvijos valdžios institucijų, norint atkurti skystų krovinių pajėgumus Ventspilio uoste, būtent ši vieta pasirinkta dėl būtino gylio apribojimų, susijusių su galimybe priimti tam tikros talpos skystų krovinių laivus.
(19)
Visa gretima teritorija šiuo metu išnuomota […]. Latvijos valdžios institucijos ketina sudaryti koncesijos sutartį dėl naujos prieplaukos valdymo su […], nes […] jau dirbo su skystais kroviniais uoste ir todėl jau turi būtiną skystų krovinių perkrovimo įrangą, įskaitant priešgaisrinę įrangą.
2.3.3. PRIEPLAUKA NR. 12 BENDRIEMS IR BIRIEMS KROVINIAMS
(20)
Vienas iš prieplaukos naudotojų bus […] patronuojamoji įmonė, kuri ketina uosto teritorijoje įkurti statybinių modulių fabriką pagal ilgalaikės žemės nuomos susitarimą su uosto direkcija. Statybiniai moduliai bus gabenami į eksporto rinkas ro-ro laivais.
(21)
Iš paties fabriko į prieplauką moduliai bus gabenami geležinkeliais ir keliais palei universalaus terminalo Nr. 2 teritoriją, kurią valdo […]. Tam po prieplaukos statybos bus pasirašytas trišalis susitarimas tarp […], […] ir uosto direkcijos.
(22)
Anot Latvijos valdžios institucijų, […] ir […] yra vieninteliai potencialūs prieplaukos Nr. 12 operatoriai. Uosto direkcija iš pradžių norėjo koncesijos sutartį sudaryti su […].
2.4. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL KONCESININKAMS SKIRTOS PAGALBOS PRIEMONĖS POBŪDŽIO
2.4.1. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS
(23)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad kriterijai, būtini siekiant padaryti išvadą, kad uosto direkcija pasielgė kaip privati investuotoja nustatydama būsimų koncesininkų mokėtinus koncesijos mokesčius, nebuvo visiškai įgyvendinti.
(24)
Komisija išreiškė abejonių tiek dėl pačios koncesijos mokesčio apskaičiavimo metodikos, tiek dėl nepriklausomo eksperto vertinimo pobūdžio.
2.4.1.1. Uosto direkcijos taikytos metodikos koncesijos mokesčiams apskaičiuoti
(25)
Nepriklausomas ekspertas, vertinęs koncesijos mokesčius, taikė dvi skirtingas metodikas - lyginamąją analizę ir pajamų metodiką. Skystų krovinių prieplaukai ekspertas taikė tik pajamų metodiką.
(26)
Kalbant apie lyginamąją analizę, Komisija pastebėjo, kad ją atliekant daugiausia remtasi esamomis sutartimis tame pačiame uoste. Todėl Komisijai kilo abejonių dėl metodikos patikimumo. Komisija pabrėžė, kad pagal tokią lyginamąją analizę negalima daryti galutinių išvadų, jei nėra duomenų, kad pagal pavyzdžiui pateiktas sutartis mokamas rinkos koncesijos mokestis. Be to, Komisija pabrėžė, kad atlikta tų pačių trijų koncesijos susitarimų, sudarytų dėl sausų birių krovinių terminalo ir dėl prieplaukos Nr. 12 bendriems ir biriems kroviniams, analizė, nepaisant to, kad šių terminalų pobūdis visiškai skiriasi.
(27)
Kalbant apie vertinime naudotą pajamų metodiką, Komisija pabrėžė, kad joje neatsispindi visos investicijų išlaidos, susijusios su sausų birių krovinių terminalu ir prieplauka Nr. 12.
2.4.1.2. Nepriklausomas eksperto vertinimo pobūdis
(28)
Komisija pabrėžė, kad uosto valdybos dar 2006 m. kovą priimtame sprendime buvo įtvirtintas uosto pasiryžimas pabaigus statybos darbus sudaryti koncesijos sutartį dėl prieplaukos Nr. 35 valdymo su […]. Ten išsamiai aprašyta koncesijos mokesčio apskaičiavimo metodika, pagrįsta tais pačiais principais, kuriais remtasi atliekant nepriklausomą vertinimą. Todėl Komisijai kilo abejonių dėl vertinimo nepriklausomumo apskritai.
2.4.1.3. Išvada
(29)
Komisija mano, kad skiriant terminalo ir dviejų prieplaukų statybos valstybinį finansavimą atrankiniu būdu suteikiamas didelis ekonominis pranašumas tam tikriems infrastruktūros operatoriams. Todėl toks finansavimas laikytinas pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
2.4.2. PAGALBOS SUDERINAMUMAS
(30)
Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad bet kokia koncesininkams skirta pagalba yra veiklos pagalba, kuria jie atleidžiami nuo išlaidų, kurias paprastai patirtų. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, tokia veiklos pagalba iš esmės nesuderinama su vidaus rinka. (5)
3. LATVIJOS PASTABOS
3.1.1. KONCESININKAI
(31)
Latvijos valdžios institucijos teigia, kad uosto direkcija atrinko šiuos tris operatorius objektyviai ir jie yra geriausia alternatyva renkant naujosios infrastruktūros operatorius.
3.1.1.1. Sausų birių krovinių terminalas
(32)
Uosto direkcija ketina sudaryti koncesijos sutartį dėl sausų birių krovinių terminalo valdymo su […], daugiausia užsiimančiu medienos perkrovimo darbais. Latvijos valdžios institucijos aiškina, kad […] buvimas uoste yra būtinas dėl ypač didelės medienos eksporto svarbos šiam regionui.
(33)
Kaip paaiškinta pirmiau, […] šiuo metu teikia krovos paslaugas uosto direkcijos […] išnuomotoje teritorijoje pagal su […] sudarytą pernuomojimo susitarimą. Atsižvelgiant į tai, kad […] ketina plėsti veiklą ir panaudoti visą nuomojamą teritoriją, 2005 m. spalį uosto valdyba priėmė rezoliuciją statyti naują terminalą ir paskui sudaryti koncesijos sutartį dėl jo valdymo su […] (žr. I priedą).
(34)
Latvijos valdžios institucijos teigia, kad sprendimas sudaryti koncesijos sutartį būtent su šiuo operatoriumi priimtas visiškai objektyviu komerciniu pagrindu. Šia prasme Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad […] yra geriausias sprendimas, kalbant apie terminalo veiklą, nes […] jau turi darbo su sausais biriais kroviniais įrangą. Be to, joks kitas galimas koncesininkas neišreiškė pageidavimo valdyti sausų birių krovinių terminalą. Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad uosto direkcija yra suinteresuota pradėti derybas su visomis potencialiomis suinteresuotosiomis šalimis, ypač atsižvelgiant į tai, kad didelė uosto teritorijos dalis nenaudojama.
(35)
[…] uoste jau perkrovė daugiau nei […] tūkstančių m3 per metus ir todėl jau turi tvirtą verslo tinklą. Uosto direkcija mano, kad bendrovė sugebės išlaikyti tokią krovinių apyvartą ateityje ir todėl užtikrinti būtinas garantijas dėl uosto direkcijos padarytų investicijų grąžos.
3.1.1.2. Prieplauka Nr. 35
(36)
Prieplauka pakeis skystų pavojingų krovinių perkrovimo dambą Nr. 1. Ši damba jau yra pasenusi ir todėl nebegali būti naudojama darbams su kroviniais. Kaip paaiškinta pirmiau, norint atkurti skystų krovinių pajėgumus Ventspilio uoste, būtent ši vieta pasirinkta dėl saugos reikalavimų ir būtino gylio apribojimų, susijusių su galimybe priimti tam tikros talpos skystų krovinių laivus.
(37)
Latvijos valdžios institucijos teigia, kad sudaryti koncesijos sutartį dėl prieplaukos Nr. 35 valdymo su kita įmone praktiškai neįmanoma būtent dėl konkrečios šios infrastruktūros vietos uoste. Šiuo metu visa gretima uosto teritorija išnuomota […] (žr. II priedą).
(38)
Be to, tvirtinama, kad kaip ir […], kadangi […] jau dirbo su skystais kroviniais Ventspilio uoste, operatorius turi visą skystiems kroviniams perkrauti reikalingą įrangą, o tai būtina vykdant veiklą prieplaukoje.
3.1.1.3. Prieplauka Nr. 12
(39)
Projekto tikslas - padidinti bendrų krovinių iškrovimo pajėgumus. Latvijos valdžios institucijos aiškina, kad sprendimas statyti prieplauką yra susijęs su uosto direkcijos sudarytu ilgalaikės žemės nuomos susitarimu su […] patronuojamąja įmone. […] patronuojamoji įmonė ketina įkurti statybinių modulių fabriką uosto teritorijoje. Statybiniai moduliai gali būti gabenami į eksporto rinkas tik ro-ro laivais.
(40)
Tačiau Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad prieš sudarydama nuomos sutartį su […], uosto direkcija dalyvavo įvairiuose konkursuose, kuriuos organizavo krovinių ekspeditoriai ir galimi prieplaukos Nr. 12 koncesininkai, kaip antai […], bet jai nepasisekė.
(41)
Anot Latvijos valdžios institucijų, iš paties fabriko į prieplauką moduliai gali būti gabenami tik geležinkeliais ir keliais palei universalaus terminalo Nr. 2 teritoriją, kurią valdo […]. Tam po prieplaukos statybos bus pasirašytas trišalis susitarimas tarp […], […] ir uosto direkcijos.
(42)
Be to, Latvijos valdžios institucijos teigia, kad yra tik du potencialūs prieplaukos operatoriai, t. y. […] ir […]. Oficialios tyrimo procedūros metu pateiktose pastabose Latvijos valdžios institucijos paaiškino, kad koncesijos sutartis dėl prieplaukos valdymo bus sudaryta su […].
(43)
Atsižvelgiant į tai, kad vienintelis būdas pristatyti statybinius modulius iš fabriko į prieplauką Nr. 12 yra per […] išnuomotą teritoriją (žr. III priedą), uosto direkcija mano, kad […] yra tinkamiausia alternatyva.
(44)
Be to, Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad prie prieplaukos esančios uosto teritorijos paviršius netinka kroviniams sandėliuoti. Todėl būtina užtikrinti patikimą susisiekimą su kitomis uosto teritorijomis, kur galima sandėliuoti krovinius.
(45)
Taip pat teigiama, kad atsižvelgiant į prieplaukos vietą ir jos techninius parametrus, prieplaukoje bus aptarnaujami krovinių ekspeditoriai iki 12 ha teritorijoje, neatsižvelgiant į tvarkomų krovinių tipą.
3.1.2. EKSPERTŲ VERTINIMAS
(46)
Atliktas atskiras kiekvienos su konkretiems naudotojams skirta infrastruktūra susijusios koncesijos sutarties vertinimas. Latvijos valdžios institucijos teigia, kad šie vertinimai atlikti remiantis Latvijos vertinimo standartais ir tarptautiniais vertinimo standartais.
(47)
Kalbant apie taikytą metodiką, Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad atsižvelgiant į Rygos ir Liepojos uostų vietą ir savybes, lyginamosios analizės metodas yra visiškai patikimas. Šiuose uostuose veikiančių paslaugų teikėjų mokamus koncesijos mokesčius pateikė pačios uostų direkcijos, todėl juos galima laikyti patikimais.
(48)
Anot Latvijos valdžios institucijų, remiantis grynųjų pinigų srautų analize peržiūrėti vertinimai taip pat turėtų išsklaidyti Komisijos abejones dėl jų nepriklausomumo.
(49)
Toliau Komisija savo ruožtu išsamiai aptars eksperto taikytą metodiką nustatant koncesijos mokesčius.
3.1.2.1. Sausų birių krovinių terminalas
(50)
Vertinimas atliktas remiantis dviem metodais:
(51)
Atlikta trijų palygintinomis laikomų sutarčių Ventspilio uoste lyginamoji analizė. Ekspertas pritaikė taisomąjį dalmenį, kad nustatytų pakankamą koncesijos mokestį. Atsižvelgta į šiuos veiksnius: sutarties sudarymo laikas ir sąlygos, prieplaukų vieta, aprašymas, nuomojama teritorija, terminalų techninės sąlygos ir prieiga prie įrenginių.
(52)
Apskaičiuotasis koncesijos mokestis sudaro […] eurų už kv. m. per metus. Vertintojo nustatytas koncesijos mokestis sudaro […] eurų už kv. m. per metus.
(53)
Pajamų metodas taikomas vertinant, ar būsimų pajamų sumos su nuolaidomis leis visiškai padengti visas investicijų išlaidas (įskaitant kroviniams sukrauti skirto ploto, dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių sąnaudas) rengiant finansines prognozes 25 metams. Apskaičiuotosioms pajamų ir išlaidų sumoms taikoma taisomoji 7,5 % nuolaidos norma, atspindinti investicijų rizikos lygį.
(54)
Nepriklausomame vertinime atsižvelgiama į pajamas iš uosto rinkliavų ir mokesčių bei pajamas iš uosto žemės ir infrastruktūros naudojimo. Atsižvelgiama į visas investicijų išlaidas.
(55)
Remiantis skirtingais krovinių apyvartos lygiais, prognozuojama, kad atsižvelgiant į grynąją dabartinę vertę (GDV), vidaus grąžą (VG) ir ekonominės naudos santykį (ENS), koncesijos mokesčiai bus nuo […] eurų už kv. m iki […] eurų už kv. m per metus. Remiantis finansiniais rodikliais, pagrįstu laikytinas koncesijos mokestis, sudarantis bent […] eurų už kv. m per metus, vidutinei krovinių apyvartai esant […] tonų per metus, ir […] eurų už kv. m per metus, vidutinei krovinių apyvartai esant […] tonų per metus. Jei vidutinė krovinių apyvarta viršija […] tonų per metus, koncesijos mokestis gali būti mažiausias.
(56)
Atsižvelgiant į tai, kad prognozuojama vidutinė krovinių apyvarta yra […] tonų per metus, nepriklausomas vertintojas daro išvadą, kad metinis koncesijos mokestis nuo […] eurų iki […] eurų už kv. m per metus yra pagrįstas.
(57)
Atsižvelgdamas į abu pirmiau aprašytus metodus, nepriklausomas vertintojas nustatė […] eurų už kv. m per metus koncesijos mokestį.
(58)
Toliau esančioje lentelėje pateiktos projekto finansinių rodiklių vertės, atsižvelgiant į apskaičiuotą koncesijos mokestį:
Krovinių apyvarta […] tonų, koncesijos mokestis […] eurų už kv. m per metus, nuolaida 7,5 %, augimo lygis 2,28 %
Rodiklis
Be Sanglaudos fondo subsidijos
Su Sanglaudos fondo subsidija
VG
[…] %
[…] %
GDV
(…)
(…)
(59)
Taigi, nepriklausomo vertintojo išvada patvirtino apskaičiuoto, kaip aprašyta pirmiau, koncesijos mokesčio tinkamumą, t. y. […] eurų už kv. m per metus.
3.1.2.2. Prieplauka Nr. 35
(60)
Pajamų metodas leidžia parengti finansines prognozes 25 metams. Apskaičiuotosioms pajamų ir išlaidų sumoms taikoma ta pati taisomoji 7,5 % nuolaidos norma, atspindinti investicijų rizikos lygį.
(61)
Nepriklausomame vertinime atsižvelgiama į pajamas iš uosto rinkliavų ir mokesčių bei pajamas iš uosto žemės ir infrastruktūros naudojimo. Atsižvelgiama į visas investicijų išlaidas.
(62)
Remiantis skirtingais krovinių apyvartos lygiais, prognozuojama, kad atsižvelgiant į grynąją dabartinę vertę (GDV), vidaus grąžą (VG) ir ekonominės naudos santykį (ENS), koncesijos mokesčiai bus nuo […] eurų iki […] eurų per metus. Finansiniai rodikliai rodo, kad pagrįstas metinis koncesijos mokestis yra daugiau nei […] eurų per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus, ir daugiau nei […] eurų per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus. Esant didesnei krovinių apyvartai, gali būti taikomas mažiausias koncesijos mokestis.
(63)
Atsižvelgdamas į 30 metų giliavandenių prieplaukų nusidėvėjimo laikotarpį, nepriklausomas vertintojas nustatė, kad koncesijos mokesčio vertė yra […] eurų per metus, t. y. viena trisdešimtoji investicijų į prieplauką išlaidų, neįskaitant dugno gilinimo darbų.
(64)
Toliau esančioje lentelėje parodyti projekto finansiniai rezultatai, esant […] tonų metiniai krovinių apyvartai, atsižvelgiant į […] eurų koncesijos mokestį per metus. Į skaičiavimą įtrauktos visos investicijų išlaidos, įskaitant dugno gilinimo darbus.
Krovinių apyvarta […] tonų, koncesijos mokestis […] eurų per metus, nuolaida 7,5 %, augimo lygis 2,28 %
Rodiklis
Be Sanglaudos fondo subsidijos
Su Sanglaudos fondo subsidija
VG
[…] %
[…] %
GDV
(…)
(…)
(65)
Taigi, vertintojas nustatė […] eurų koncesijos mokestį per metus (vietoj pirmiau nustatyto […] eurų mokesčio per metus).
3.1.2.3. Prieplauka Nr. 12
(66)
Vertinimas atliktas remiantis dviem metodais, t. y. lyginamuoju sandorių metodu ir pajamų metodu.
(67)
Pirma, koncesijos sutartis lyginama su trimis palygintinomis laikomomis sutartimis Ventspilio uoste. Atsižvelgdamas į infrastruktūros savybes ir ypatumus pagal šias tris sutartis, vertintojas taikė taisomuosius dalmenis, kad nustatytų pakankamą koncesijos mokestį. Atsižvelgta į šiuos veiksnius: sandorio sudarymo laikas ir sąlygos, prieplaukų vieta, aprašymas, nuomojama teritorija, infrastruktūros techninės sąlygos, prieiga prie įrenginių.
(68)
Apskaičiuotasis koncesijos mokestis sudaro […] eurų už kv. m. per metus. Nustatytas koncesijos mokestis […] eurų už kv. m. per metus.
(69)
Pajamų metodas taikomas vertinant, ar būsimų pajamų sumos su nuolaidomis leis padengti visas investicijų išlaidas (įskaitant dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių sąnaudas), rengiant finansines prognozes 25 metams. Prognozuojamoms pajamų ir išlaidų sumoms taikoma taisomoji 7,5 % nuolaidos norma, atspindinti investicijų rizikos lygį.
(70)
Nepriklausomame vertinime atsižvelgiama į pajamas iš uosto rinkliavų ir mokesčių bei pajamas iš uosto žemės ir infrastruktūros naudojimo. Atsižvelgta į visas investicijų išlaidas, įskaitant valstybinį finansavimą.
(71)
Remiantis skirtingais krovinių apyvartos lygiais, prognozuojama, kad atsižvelgiant į grynąją dabartinę vertę (GDV), vidaus grąžą (VG) ir ekonominės naudos santykį (ENS), koncesijos mokesčiai bus nuo […] eurų už kv. m iki […] eurų už kv. m per metus. Nepriklausomas vertintojas padarė išvadą, kad remiantis finansiniais rodikliais (GDV - teigiama), pagrįstu laikytinas koncesijos mokestis, ne mažesnis nei […] eurų už kv. m per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus, ir […] eurų už kv. m per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus.
(72)
Atsižvelgdamas į prognozuojamas […] tonų per metus apimtis, vertintojas padarė išvadą, kad bent […] eurų už kv. m per metus koncesijos mokestis yra pagrįstas.
(73)
Atsižvelgdamas į abiejų pirmiau aprašytų metodų rezultatus, nepriklausomas vertintojas nustatė […] eurų už kv. m per metus koncesijos mokestį.
(74)
Toliau esančioje lentelėje pateiktos projekto finansinių rodiklių vertės, atsižvelgiant į apskaičiuotą koncesijos mokestį:
Krovinių apyvarta […] tonų, koncesijos mokestis […] eurų už kv. m per metus, nuolaida 7,5 %, augimo lygis 2,28 %
Rodiklis
Be Sanglaudos fondo subsidijos
Su Sanglaudos fondo subsidija
VG
[…] %
[…] %
GDV
(…)
(…)
(75)
Taigi, nepriklausomo vertintojo išvada patvirtino apskaičiuoto, kaip aprašyta pirmiau, koncesijos mokesčio tinkamumą, t. y. […] eurų už kv. m per metus.
3.1.3. KONCESIJOS MOKESTIS
(76)
Remdamosi nepriklausomo vertintojo atliktais skaičiavimais, Latvijos valdžios institucijos nusprendė nustatyti šiuos koncesijos mokesčius:
Koncesininkas
Infrastruktūra
Nepriklausomas vertinimas
(per metus)
Koncesijos mokestis
(per metus)
(…)
Sausų birių krovinių terminalas
[…] eurų
[…] eurų
(…)
Prieplauka Nr. 35
[…] eurų
[…] eurų
(…)
Prieplauka Nr. 12
[…] eurų
[…] eurų
4. VERTINIMAS
4.1. PAGALBOS BUVIMAS
(77)
Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai SESV nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(78)
107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai yra suvestiniai. Todėl, siekiant nustatyti, ar priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos visos pirmiau minėtos sąlygos. Būtent finansinė parama:
a)
yra suteikta valstybės narės ar iš jos valstybinių išteklių;
b)
palaiko tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą;
c)
iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją;
d)
daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
4.1.1. EKONOMINIS PRANAŠUMAS
(79)
Pagal Teisingumo Teismo praktiką (6) koncesininkams nesuteikiama pranašumų, jei privatus investuotojas panašiomis aplinkybėmis nustatytų tokio pat lygio koncesijos mokestį.
(80)
Iš pat pradžių Komisija pabrėžia, kad šiuo atveju koncesijos mokesčiai nustatyti iš anksto remiantis atskirais nepriklausomo eksperto atliktais vertinimais. Latvijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad ekspertas yra tinkamai kvalifikuotas ir patyręs.
(81)
Kaip aprašyta pirmiau, nepriklausomas vertintojas atliko apskaičiuotų koncesijos mokesčių analizę lygindamas juos su trimis palygintinomis sutartimis Ventspilio uoste. Atsižvelgdamas į infrastruktūros savybes ir ypatumus pagal šias tris sutartis, nepriklausomas ekspertas taikė taisomuosius dalmenis, kad nustatytų pakankamą koncesijos mokestį.
(82)
Vis dėlto, remdamasi turima informacija, Komisija negali nustatyti, ar, pavyzdžiui, pateiktoms sutartims buvo organizuoti konkursai. Taip pat nėra įrodymų, kad pagal tris sutartis mokėti koncesijos mokesčiai gali būti laikomi pagrįstais rinkos verte.
(83)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija teigia, kad lyginamoji analizė nėra pakankamai patikima ir todėl ja remiantis negalima atmesti galimybės, kad koncesininkai turės pranašumą.
(84)
Pagal antrąjį nepriklausomo vertintojo taikytą metodą koncesijos mokesčiai ir kitos uosto direkcijos įplaukos užtikrins investicijų į infrastruktūrą grąžą ir tam tikrą grąžos lygį po 25 metų. Uosto direkcija nusprendė nustatyti gerokai didesnį koncesijos mokestį sausų birių krovinių terminalui ([…] eurų už kv. m vietoj […] eurų už kv. m per metus) ir prieplaukai Nr. 35 ([…] eurų vietoj […] eurų per metus) nei rekomendavo ekspertas. Todėl tikroji grąža, kurios tikisi uosto direkcija, yra gerokai didesnė nei eksperto apskaičiuota vertė.
(85)
Todėl Komisija daro išvadą, kad koncesijos mokestis ir kitos uosto direkcijos įplaukos leidžia jai susigrąžinti visas investicijų į infrastruktūrą išlaidas, įskaitant dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių sąnaudas) ir užsidirbti grąžą, atitinkančią grąžą, kurios tikėtųsi privatus investuotojas.
(86)
Be to, Komisija pabrėžia, kad šiuo atveju nėra įrodymų, kad uosto direkcija nustatė tokio dydžio koncesijos mokesčius, kad jos įplaukos nebūtų didžiausios.
(87)
Be to, įtraukta peržiūros nuostata leis reguliariai peržiūrėti koncesijos mokestį.
(88)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad šiuo atveju galima daryti išvadą, kad koncesijos mokestis, nustatytas, kaip aprašyta pirmiau, nesuteikia nepagrįstų pranašumų konkretiems naudotojams skirtos infrastruktūros koncesininkams.
(89)
Šiuo sprendimu neužbėgama už akių galimai būsimai Komisijos analizei dėl ES viešųjų pirkimų taisyklių ar kitų SESV įtvirtintų bendrųjų principų.
4.1.2. IŠVADA
(90)
Komisija mano, kad konkretiems naudotojams skirtos infrastruktūros Ventspilio uoste valstybinis finansavimas nesuteikia ekonominio pranašumo koncesininkams, ir todėl šia priemone nėra sukuriama palankesnė konkurencinė pozicija atrinktiems paslaugų teikėjams palyginti su įmonėmis, kurios su jais konkuruoja.
(91)
Pagal esamą teismo praktiką, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, turi būti įvykdytos visos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos (7). Kadangi Latvijos valdžios institucijų įgyvendinta priemonė nesuteikia ekonominio pranašumo būsimiems koncesininkams, vadinasi, ji neatitinka visų sąlygų, kurios turi būti įgyvendintos visos kartu, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
5. IŠVADA
(92)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad konkretiems naudotojams skirtos infrastruktūros statybos Ventspilio uoste valstybinis finansavimas nėra valstybės pagalba koncesininkams.
(93)
Šis sprendimas yra susijęs tik su valstybės pagalbos aspektais ir nepažeidžia kitų SESV nuostatų, ypač susijusių su paslaugų koncesijų teise, taikymo,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, kurią Latvija planuoja skirti Ventspilio uosto direkcijai statant sausų birių krovinių terminalą, prieplauką Nr. 12 ir prieplauką Nr. 35, nėra koncesininkams skirta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
Todėl priemonę leidžiama įgyvendinti.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 25 d.