РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. kovo 22 d.
kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo
(2012/163/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. DARBO TVARKA
1.1. Inicijavimas
(1)
2011 m. gegužės 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių (toliau - nagrinėjamasis produktas) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tą pačią dieną pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.
(3)
Antidempingo tyrimas pradėtas 2011 m. kovo 31 d. gavus Europos pramoninių tvirtinimo detalių instituto (EiFi) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 proc. visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Indijos valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(5)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
1.2.1. Eksportuojančių Indijos gamintojų atranka
(6)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atlikti atranką dempingui nustatyti.
(7)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Indijos eksportuojančių gamintojų buvo prašoma per 15 dienų po tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. balandžio 1 d. - 2011 m. kovo 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL) vykdytą eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, ir visų jų susijusių bendrovių, susijusių su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, pavadinimus ir veiklą.
(8)
Iš viso penki eksportuojantys Indijos gamintojai, įskaitant susijusių bendrovių grupes, per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Šios bendradarbiaujančios bendrovės nurodė eksportavusios nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu. Palyginus Eurostato importo duomenis ir nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimtį, apie kurį pranešė penkios bendradarbiaujančios bendrovės, matyti, kad bendradarbiavo beveik 100 proc. Indijos eksportuojančių gamintojų. Todėl atranka atlikta remiantis šių penkių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.
(9)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, bendrovės atrinktos pagal didžiausią tipišką nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtį, kurią buvo galima tinkamai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remdamasi eksportuojančių gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko šešis eksportuojančius gamintojus arba eksportuojančių gamintojų grupes, kurių eksporto į Bendriją apimtis buvo didžiausias. Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės arba grupės į Sąjungą per TL eksportavo apie 99 proc. visos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytos nagrinėjamojo produkto apimties. Todėl manyta, kad atrinkus šias bendroves būtų tiriamas pagrįstas eksportuojančių gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį užtikrinant aukštą dalyvavimo lygį, skaičius.
1.2.2. Bendradarbiaujančių eksportuojančių Indijos gamintojų atranka
(10)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, dėl atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Indijos valdžios institucijomis. Du neatrinkti eksportuojantys gamintojai reikalavo juos taip pat įtraukti į atranką. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad, kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, atrinktos tipiškos bendrovės, nuspręsta, kad nėra būtina atrinkti daugiau bendrovių ar keisti jau atrinktas.
1.2.3. Individualus neatrinktų bendrovių nagrinėjimas
(11)
Du neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prašė taikyti individualų nagrinėjimą ir iki nustatyto termino atsiuntė užpildytą antidempingo klausimyną.
(12)
Atsižvelgiant į išvadą, kad šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas dėl toliau paminėtų priežasčių, individualaus nagrinėjimo prašymai nebuvo toliau nagrinėjami.
1.2.4. Sąjungos gamintojų atranka
(13)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.
(14)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad laikinai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Iš 15 prieš pradedant tyrimą žinomų Sąjungos gamintojų remiantis jų pardavimo apimtimi, bendrovės dydžiu ir geografine padėtimi Sąjungoje atrinktos penkios bendrovės. Jų per TL pagaminto produkto kiekis sudarė apie 37 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungoje pagaminto produkto kiekio. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos susipažinti su byla ir per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo šių penkių bendrovių atrinkimui.
(15)
Vėliau vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų bendradarbiauti atsisakė. Likusių keturių atrinktų bendrovių per TL pagaminto produkto kiekis sudarė apie 31 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungoje pagaminto produkto kiekio, todėl atrinktos bendrovės laikytos tipiškais Sąjungos gamintojais.
1.2.5. Nesusijusių importuotojų atranka
(16)
Atsižvelgiant į galimai didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką. Du importuotojai per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Atsižvelgiant į nedidelį skaičių importuotojų, kurie pranešė apie save, nuspręsta atrankos netaikyti.
1.3. Klausimyno atsakymai ir patikrinimai
(17)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Klausimynai išsiųsti atrinktiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir visiems žinomiems su tyrimu susijusiems naudotojams.
(18)
Atsakymus pateikė atrinkti eksportuojantys gamintojai ir keturi atrinkti Sąjungos gamintojai. Klausimyno atsakymų nepateikė nei importuotojai nei naudotojai.
(19)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.
(20)
Viena šalis teigė, kad vienas iš eksportuojančių gamintojų pateikė per daug prašymų užtikrinti konfidencialumą ir nepateikė pakankamai reikšmingų viešai skelbiamų klausimyno atsakymų. Todėl į šios bendrovės pateiktą informaciją neturėtų būti atsižvelgiama ir atliekant tyrimą ji turėtų būti laikoma nebendradarbiaujančia šalimi.
(21)
Tačiau dar kartą įvertinus nekonfidencialų šio eksportuojančio gamintojo atsakymų variantą, susidedantį iš pirminių atsakymų ir pagal raštą dėl pateiktos informacijos neišsamumo pateiktų išsamių atsakymų, nustatyta, kad jie yra pakankamai išsamūs, kad galėtų būti viešai skelbiami kaip reikšmingi atsakymai. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(22)
Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija;
-
Ugivis S.A., Belley, Prancūzija.
Indijos eksportuojantys gamintojai:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thanės r., Maharaštra;
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thanės r., Maharaštra;
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabadas, Gudžaratas.
1.4. Tiriamasis laikotarpis
(23)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.-2011 m. kovo 31 d. laikotarpis. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(24)
Nagrinėjamasis produktas yra Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys (toliau NPS), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70.
2.2. Panašus produktas
(25)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indijos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto bei Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Normalioji vertė
(26)
Siekiant nustatyti normaliąją vertę, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma nustatė, ar atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. jų visos eksporto į Sąjungą per TL pardavimo apimties.
(27)
Vienu atveju nustatyta, kad atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Šio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėjo būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
3.1.1. Atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurių pardavimo apimtis vidaus rinkoje iš esmės yra tipiška
(28)
Komisija nustatė atrinktų eksportuojančių gamintojų, kurie vidaus rinkoje iš esmės parduoda tipišką produkto kiekį, tuos vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(29)
Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 proc. visos panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(30)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar nagrinėjamų bendrovių pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį santykį.
(31)
Tais atvejais, kai grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, tam tikros rūšies produkto pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.
(32)
Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 proc. arba mažiau visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(33)
Tų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Todėl prie eksportuotojo vidutinių gamybos sąnaudų per TL (pagal skirtingų rūšių produktus) buvo pridėtos pardavimo, bendrosios ir administracinės (toliau - PBA) sąnaudos bei pagrįstas pelno dydis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal atitinkamo eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus kiekvienos rūšies produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį.
3.1.2. Atrinktas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kurio produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje nėra tipiška
(34)
Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kurio parduodamas produkto kiekis vidaus rinkoje nėra tipiškas, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, prie bendrovės panašaus produkto gamybos sąnaudų pridedant PBA sąnaudas ir pagrįsto pelno, gauto pardavus skirtingų rūšių produktą per TL, dydį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus kiekvienos rūšies produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį.
3.2. Eksporto kaina
(35)
Pardavimo eksportui kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
3.3. Palyginimas
(36)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(37)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(38)
Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, pakavimo ir kreditų išlaidas, sąskaitoje faktūroje nenurodytas nuolaidas bei komisinius.
3.4. Dempingo skirtumai
3.4.1. Atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(39)
Atrinktų bendrovių kiekvienos į Sąjungą eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(40)
Remiantis pirmiau nurodyta metodika, nustatyti tokie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Tačiau reikėtų paminėti, kad eksportuojančio Indijos gamintojo, kuriam dempingas nenustatytas, eksporto apimtis sudarė 87 proc. viso iš Indijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio.
(42)
Remdamasis Komisijos informacijos atskleidimo dokumento analize skundo pateikėjas apskaičiavo 25 proc. skirtumą tarp dempingą vykdžiusių eksportuojančių gamintojų ir dempingo nevykdžiusios bendrovės normaliosios vertės. Skundo pateikėjas tvirtino, kad toks skirtumas konkurencinėje rinkoje yra neįmanomas, o nerūdijančio plieno sąvaržų pramonėje - nebūdingas. Be to, skundo pateikėjo teigimu, dempingo nevykdantis eksportuojantis gamintojas įsigijo nerūdijančio plieno laužo iš susijusių Sąjungos bendrovių ir todėl apskaičiuojant gamybos sąnaudas negalima remtis šios žaliavos pirkimo kainomis.
(43)
Dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo normalioji vertė apskaičiuota remiantis jo atskirų rūšių produktų gamybos sąnaudomis, kurios yra mažesnės, nei kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų. Tai daugiausiai susiję su tuo, kad pirmoji bendrovė pati gamina nerūdijantį plieną iš nerūdijančio plieno laužo, todėl ji yra visapusiškai integruota ir naudojasi masto ekonomijos privalumais, o pastarosios bendrovės perka nerūdijančio plieno vielos strypus (pagrindinę žaliavą nerūdijančio plieno sąvaržų gamybai) atviroje rinkoje, be kita ko, iš dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo.
(44)
Dempingą vykdžiusių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė dažniausiai apskaičiuota remiantis atskirų rūšių produktų pardavimo vidaus rinkoje kainomis. Konkurencija Indijos vidaus rinkoje yra labai ribota ir dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo per TL vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas.
(45)
Dėl dempingo nevykdžiusio eksportuojančio gamintojo nerūdijančio plieno laužo įsigijimo tyrimo metu nustatyta, kad ši bendrovė įsigijo laužo tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių tiekėjų; iš pastarųjų įsigyta daugiau nei 70 proc. viso kiekio. Pirkimo kainų lygiai abejais įsigijimo atvejais buvo panašūs, taip pat atsižvelgiant į laužo klasės rūšį.
(46)
Todėl nustatyta atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė yra patvirtinama, o skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.
3.4.2. Kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(47)
Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas apskaičiuotas pagal dempingą vykdžiusiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas 24,6 proc. CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas.
(48)
Atskleidus Komisijos ketinimą nutraukti tyrimą, vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas primygtinai reikalavo, kad jo prašymas taikyti individualų nagrinėjimą būtų priimtas, teigdamas, kad atskleistas neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas neatspindėjo jo padėties.
(49)
Komisija neįvertino prašymo taikyti individualų nagrinėjimą, nes jei tyrimas nutraukiamas, skirtumo nustatymas nebelaikomas ginčijamu klausimu.
3.4.3. Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(50)
Kalbant apie visus kitus Indijos eksportuotojus, Komisija pirmiausia nustatė jų bendradarbiavimo lygį. Iš visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš Indijos importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius duomenis. Nustatytas 97 proc. bendradarbiavimo lygis. Šiuo pagrindu nustatytas aukštas bendradarbiavimo lygis. Todėl manyta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti dempingo skirtumą, atitinkantį atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą vidutinį dempingo skirtumą. Iš turimos informacijos matyti, kad nebendradarbiaujančių Indijos eksportuotojų vidutinės eksporto kainos per TL buvo tokios pačios kaip ir bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų. Be to, nėra duomenų, kad nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliosios vertės skyrėsi nuo bendradarbiaujančių.
(51)
Tuo pagrindu nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 24,6 proc. CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos gamyba
(52)
Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(53)
Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 52 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriama visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė, apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis.
(54)
Kaip anksčiau nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, tiriant Sąjungos gamintojus buvo atlikta atranka. Iš 15 Sąjungos gamintojų, pateikusių duomenis prieš tyrimo inicijavimą, atrinktos 5 bendrovės. Tačiau vėliau, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, viena bendrovė nusprendė nebendradarbiauti atliekant tyrimą. Likusių atrinktų bendradarbiaujančių bendrovių pagaminto produkto kiekis sudarė apie 32 proc. viso apytikriai apskaičiuoto per TL Sąjungos pagaminto produkto kiekio, todėl jos laikytos tipiškais Sąjungos gamintojais.
4.2. Sąjungos pramonė
(55)
Visi žinomi Sąjungos gamintojai, minimi 52 konstatuojamojoje dalyje, laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
5. ŽALA
5.1. Įžanginės pastabos
(56)
Siekiant įvertinti susijusius žalos veiksnius taip pat remtasi atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis, skunde pateiktais duomenimis, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(57)
Žalos analizė, susijusi su makroekonominiais duomenimis, kaip antai gamybos pajėgumas, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas, yra pagrįsta visos Sąjungos pramonės duomenimis.
(58)
Žalos analizė, susijusi su mikroekonominiais duomenimis, kaip antai sandorių kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, atsargos ir darbo užmokestis, yra pagrįsta atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis.
(59)
Keturi atrinkti Sąjungos gamintojai taip pat atrinkti antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Kinijos ir Taivano kilmės NPS, galiojimo termino peržiūrai, kuri baigta 2012 m. sausio 7 d. (4) Atliekant minėtą peržiūrą buvo atrinkta kita bendrovė, kuri neatrinkta atliekant šį tyrimą. Kadangi žalos analizės ir priemonių galiojimo termino peržiūros nagrinėjamasis laikotarpis iš dalies sutampa, 2008 ir 2009 m. duomenys, išskyrus minėtą bendrovę, yra tokie patys. Atskleidus 2008 ir 2009 m. duomenis būtų įmanoma nustatyti šiuo atveju neatrinktos bendrovės duomenis, todėl buvo indeksuoti mikro rodikliai, kaip antai atsargos, darbo užmokestis, investicijos, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir pelningumas.
5.2. Sąjungos suvartojimas
(60)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skunde nurodyta Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, sutikrinta su atrinktų bendrovių klausimyno atsakymais, ir patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Be to, taip pat atsižvelgta į Eurostato duomenis apie importo apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(61)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:
1 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
101
109
Šaltinis - Eurostato duomenys, skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai.
(62)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje padidėjo 9 proc. 2008-2009 m. dėl tariamo neigiamo finansų krizės poveikio rinkai visame pasaulyje suvartojimas sumažėjo net 16 proc., tačiau 2009-2010 m. jis padidėjo 21 proc., o 2010-TL išaugo dar 7 proc.
5.3. Importas iš Indijos
(63)
Importo iš Indijos į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo iš Indijos apimtis (tonomis)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeksas (2008 m. = 100)
100
130
151
165
Rinkos dalis
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
155
149
152
Šaltinis - Eurostato duomenys ir eksportuojančių gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(64)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indijos padidėjo net 65 proc. Jis labiausiai išaugo 2008-2009 m., kai importas padidėjo 30 proc., o suvartojimas sumažėjo 16 proc. Kasmet Indijos importas toliau augo - 2010 m. importas padidėjo 16 proc., o per TL - 10 proc.
5.4. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
3 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeksas (2008 m. = 100)
100
79
85
91
Šaltinis - Eurostato duomenys ir atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(65)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 proc. Todėl Indijai tenkanti rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu padidėjo nuo 12,1 proc. iki 18,3 proc. Labiausiai ji didėjo 2008-2009 m., kai Indijos eksportuotojų užimama rinkos dalis padidėjo daugiau nei 6 procentiniais punktais.
(66)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Indijos importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į galiojančius muitus ir išlaidas po importo.
(67)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad kainos priverstinai sumažintos 3-13 proc. Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad dempingo nevykdžiusio eksportuojančio Indijos gamintojo priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo didžiausias.
5.5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(68)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, nustatyti Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu.
5.5.1. Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas
4 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
89
75
Gamybos pajėgumai (tonomis)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
92
79
Pajėgumų naudojimas
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
98
94
Šaltinis - visa Sąjungos pramonė.
(69)
Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis gerokai sumažėjo - 25 proc. Sumažėjus paklausai, 2009 m. taip pat gerokai sumažėjo gamybos apimtis (19 proc.), tačiau 2010 m. ji padidėjo apytiksliai 10 proc. Nors per TL Sąjungos suvartojimas padidėjo 7 proc., palyginti su ankstesniais metais Sąjungos gamybos apimtis vėl sumažėjo apie 17 proc.
(70)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo apie 21 proc. Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat sumažėjo ir visą laiką nesiekė 50 proc.
5.5.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
5 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeksas (2008 m. = 100)
100
80
82
86
Rinkos dalis
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
81
79
Šaltinis - visa Sąjungos pramonė.
(71)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjant suvartojimui (+9 proc.) pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje parduoto panašaus produkto pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 proc. Dėl to rinkos dalis nuo 46,5 proc. 2008 m. sumažėjo iki 36,6 proc. TL. Pardavimo apimtis 2009 m. smarkiai sumažėjo (-20 proc.), tačiau 2010 m. ir per TL šiek tiek atsigavo.
5.5.3. Augimas
(72)
2008 m. - TL Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 proc. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo atitinkamai 14 proc. ir 21 proc. Tuo pačiu metu importo apimtis iš Indijos padidėjo 65 proc.
5.5.4. Užimtumas
6 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Darbuotojų skaičius
1 007
863
821
761
Indeksas (2008 m. = 100)
100
86
82
76
Našumas (vienetai vienam darbuotojui)
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
110
99
Šaltinis - visa Sąjungos pramonė.
(73)
Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius buvo atitinkamai sumažintas 24 proc. 2008 m.-TL vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 6 proc.
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 1 proc. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o artėjant TL ėmė kilti.
5.5.5. Vidutinės Sąjungos vieneto kainos
7 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vieneto kaina ES nesusijusiems pirkėjams (EUR už toną)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
90
98
Šaltinis - atrinktų gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(75)
Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2 proc. 2009 m. dėl ekonominio nuosmukio ir 21 proc. sumažėjusių importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas 36 proc. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos vėl padidėjo.
(76)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad 2009 m. pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė sumažėjusios sąnaudos, kurios, palyginti su 2008 m. lygiu, sumažėjo 18 proc. Sąnaudos iš esmės mažėjo dėl sumažėjusių žaliavų, ypač nikelio, kurio kaina labai kinta, kainų. Vis dėlto 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos.
5.5.6. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
8 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Grynųjų pinigų srautas
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investicijos (EUR)
Indeksas (2008 m. = 100)
100
29
59
6
Investicijų grąža
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(77)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė sumažėjusios sąnaudos, NPS importas iš Indijos darė spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios Sąjungos pramonės pelningumas buvo neigiamas. Ypač 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos. Todėl tais metais labai sumažėjo pelningumas. Nors 2010 m. ir per TL pelningumas padidėjo, jis vis tiek liko neigiamas.
(78)
Grynųjų pinigų srautas (t. y. pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą) kito panašiai kaip pelningumas. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o po to ėmė kilti ir per TL tapo teigiamas.
(79)
Po investicijų į NPS gamybą 2008 m. nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo apytiksliai 94 proc. Panaši neigiama investicijų grąžos raidos tendencija atitiko neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu ir visada išliko neigiama.
(80)
Iš pelningumo, grynųjų pinigų srauto raidos ir žemo investicijų lygio matyti, kad ES gamintojai galėjo patirti sunkumų didindami kapitalą.
5.5.7. Atsargos
9 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos.
Indeksas (2008 m. = 100)
100
92
100
103
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(81)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 3 proc. 2009 m. atsargų lygis laikotarpio pabaigoje sumažėjo 8 proc., o 2010 m. ir per TL jis padidėjo atitinkamai 8 proc. ir 3 proc.
5.5.8. Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo
(82)
Primenama, kad nustatyta, jog didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksporto apimtis sudarė 87 proc. iš Indijos į Sąjungą per TL eksportuojamo kiekio, dempingo nevykdė. Todėl importas dempingo kaina sudarė 13 proc. bendros NPS eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti nereikšmingu.
5.6. Išvada dėl žalos
(83)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo daugelis žalos rodiklių, kaip antai gamyba (-25 proc.), pajėgumų naudojimas (-6 proc.), pardavimo apimtis (-14 proc.), rinkos dalis (-21 proc.) ir užimtumas (-24 proc.). Didėjant suvartojimui pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. Palyginti su 2009 m., 2010 m. ir per TL pardavimo apimtis šiek tiek padidėjo, tačiau Sąjungos pramonė nesugebėjo atgauti prarastos rinkos dalies dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjančio importo iš Indijos, dėl kurio Sąjungos pramonės kainos buvo nuolatos priverstinai mažinamos.
(84)
Be to, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(85)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(86)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl Indijos kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
(87)
Primenama, kad nustatyta, jog 40 ir 41 konstatuojamosiose dalyse nurodytas didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksporto apimtis sudarė 87 proc. iš Indijos į Sąjungą per TL eksportuojamo kiekio, dempingo nevykdė. Todėl tik 13 proc. į Sąjungą per TL eksportuojamo Indijos nagrinėjamojo produkto kiekio importuota dempingo kainomis. Šio importo dempingo kaina rinkos dalis TL sudarė 2 proc.
6.2. Importo dempingo kaina poveikis
(88)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 proc., o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo atitinkamai 14 proc. ir 21 proc.
(89)
Dėl kainų nustatyta, kad dėl vidutinių dempingo kaina vykdomo importo kainų priverstinai mažinamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Tačiau jos buvo apytiksliai 12 proc. didesnės nei dempingo nevykdžiusios Indijos bendrovės kainos.
(90)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad jei dėl ribotos importo iš Indijos dempingo kaina, kuri buvo didesnė už ne dempingo kaina importuojamo produkto kainą, apimties pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, toks poveikis buvo labai ribotas.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Importas ne dempingo kaina iš Indijos
(91)
Bendra importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 65 proc., todėl importo iš šios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 12,1 proc. iki 18,3 proc. Vis dėlto, kaip paaiškinta anksčiau, importas ne dempingo kaina sudarė 87 proc. bendros eksporto iš Indijos per TL apimties ir TL jam teko 15 proc. rinkos dalies, palyginti su 2 proc. rinkos dalimi, tuo pačiu laikotarpiu tekusia importui dempingo kaina iš Indijos.
(92)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 proc. ir visą laiką buvo mažesnės nei importo iš kitų pasaulio šalių kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau reikėtų paminėti, kad, kaip paaiškinta 89 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos labiau dėl vidutinių ne dempingo kaina vykdomo importo kainų nei dėl importo dempingo kaina.
6.3.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
10 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeksas (2008 m. = 100)
100
75
109
118
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
107
109
Vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina (EUR už toną)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeksas (2008 m. = 100)
100
97
95
97
Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)
13 712
9 810
9 611
9 966
Importo iš Malaizijos rinkos dalis
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Vidutinė importo iš Malaizijos kaina (EUR už toną)
4 203
2 963
3 324
3 633
Importo iš Filipinų apimtis (tonomis)
7 046
5 406
15 576
18 149
Importo iš Filipinų rinkos dalis
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Vidutinė importo iš Filipinų kaina (EUR už toną)
4 645
3 474
3 714
3 912
Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis (tonomis)
2 332
2 452
3 217
3 288
Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos rinkos dalis
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Vidutinė importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kaina (EUR už toną)
4 004
4 561
5 272
5 648
Importo iš Taivano apimtis (tonomis)
4 304
3 703
6 451
6 640
Importo iš Taivano rinkos dalis
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Vidutinė importo iš Taivano kaina (EUR už toną)
5 092
4 719
4 755
4 943
Šaltinis - Eurostatas.
(93)
Pagal Eurostato duomenis kitų trečiųjų šalių kilmės NPS importo į Sąjungą apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 proc. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo kainos sumažėjo apytiksliai 3 proc., o užimama rinkos dalis padidėjo apie 9 proc.
(94)
Nuo 2005 m. lapkričio 19 d. importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės NPS buvo taikomos antidempingo priemonės. Nepaisant šių priemonių taikymo, importas iš šių dviejų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, nors užimamos rinkos dalys išliko palyginti nedidelės - atitinkamai 2,5 proc. ir 5,1 proc. per TL. Kiti pagrindiniai importo šaltiniai yra Filipinai ir Malaizija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjo importas iš Filipinų, jų rinkos dalis išaugo nuo 5,8 proc. 2008 m. iki 13,8 proc. per TL.
(95)
Dėl Malaizijos, nagrinėjamuoju laikotarpiu vyravo mažėjimo tendencija, tačiau per TL importas vis dar sudarė 7,6 proc. rinkos dalies. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo iš Filipinų apimtis. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad vidutinė importo iš Filipinų kaina buvo daug didesnė (t. y. apie 20 proc.) nei vidutinė NPS iš Indijos kaina.
(96)
Dėl importo kainų, vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko palyginti stabilios ir visada buvo didesnės nei vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos ar vidutinės importo iš Indijos kainos.
(97)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių Sąjungos pramonei materialinė žala nebuvo daroma.
6.3.3. Ekonomikos krizė
(98)
Iš dalies galima paaiškinti, kad Sąjungos suvartojimo sumažėjimą 2009 m. lėmė ekonomikos krizė. Tačiau pažymėtina, kad nepaisant 2009 m. 16 proc. sumažėjusio suvartojimo, Indijos importo apimtis padidėjo 30 proc.
(99)
2010 m. ir per TL Sąjungos suvartojimas sutapo su bendruoju ekonominiu atsigavimu. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo tik nežymiai - 3 proc. 2010 m. ir 4,7 proc. per TL. Tai prilyginama metiniam Indijos importo padidėjimui atitinkamai 16 proc. ir 10 proc.
(100)
Įprastomis ekonomikos sąlygomis ir jeigu nėra daromas didelis spaudimas kainoms ir importo iš Indijos lygis nėra padidėjęs, Sąjungos pramonė galėjo turėti tam tikrų sunkumų įveikti sumažėjusį suvartojimą ir padidėjusias pastovias vieneto sąnaudas dėl sumažėjusio pajėgumų naudojimo. Tačiau Indijos importas mažomis kainomis, kurio didžioji dalis nebuvo vykdoma dempingo sąlygomis, sustiprino ekonomikos nuosmukio poveikį, ir net bendrojo ekonomikos atsigavimo laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti dėl Indijos importo prarastos rinkos dalies.
(101)
Todėl, nors 2008-2009 m. ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, šis poveikis negali būti laikomas reikšmingu žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.
6.3.4. Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas
12 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimas eksportui (tonomis)
967
689
933
884
Indeksas (2008 m. = 100)
100
71
97
91
Vieneto pardavimo kaina (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
84
90
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(102)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo eksportui apimtis sumažėjo 9 proc., o vidutinės eksporto kainos - 10 proc. Nors negalima atmesti, kad neigiama eksporto veiklos rezultatų tendencija galėjo toliau daryti neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, laikoma, kad atsižvelgiant į mažą su pardavimu Sąjungos rinkoje susijusio eksporto apimtį, nustatytos žalos atžvilgiu šis poveikis nebuvo reikšmingas.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(103)
Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo Indijos kilmės importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje.
(104)
Tačiau, nustačius, kad didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudarė 87 proc. eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL, neeksportavo NPS dempingo kaina, laikoma, kad nebuvo galima galutinai nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina, kuris sudarė tik 13 proc. viso iš Indijos eksportuojamo produkto kiekio, ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Iš tiesų, atsižvelgiant į ribotą eksporto dempingo kaina apimtį, labai mažą jam tenkančią rinkos dalį (2 proc.) ir tai, kad eksporto dempingo sąlygomis kainos buvo vidutiniškai 12 proc. didesnės nei ne dempingo sąlygomis importuotų prekių, negalima teigti, kad eksportas iš Indijos dempingo kaina galėtų daryti žalą Sąjungos pramonei.
(105)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant importą ne dempingo kaina, importą iš kitų trečiųjų šalių, ekonomikos krizę ir atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei žala veikiausiai padaryta dėl importo iš Indijos ne dempingo kaina, kuris sudarė 87 proc. viso eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL ir buvo vykdytas daug mažesnėmis kainomis, nei importas dempingo kaina.
7. ANTIDEMPINGO TYRIMO NUTRAUKIMAS
(106)
Nenustačius reikšmingo priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, laikoma, kad antidempingo priemonės nebūtinos ir todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas.
(107)
Apie tai pranešta skundo pateikėjui ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims, joms taip pat suteikta galimybė teikti pastabas. Pateiktos pastabos nepakeitė išvados, kad šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, importo nutraukiamas.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 22 d.