РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 юли 2012 година
относно държавна помощ SA.23839 (C 44/2007) от Франция в полза на предприятие FagorBrandt
(нотифицирано под номер C(2012) 5043)
(Само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/283/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 6 август 2007 г. Франция уведоми Комисията за помощ за преструктуриране, предоставена на групата FagorBrandt.
(2)
С писмо от 10 октомври 2007 г. Комисията информира Франция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (по-нататък наричан „ДФЕС“), относно тази помощ.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата (наричано по-долу „решението за откриване на процедурата“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответната помощ.
(4)
Комисията получи мненията на три заинтересовани страни, а именно двама конкуренти и получателя на помощта. Electrolux представи мнение с писмо от 14 декември 2007 г. След среща със службите на Комисията на 20 февруари 2008 г. дружеството представи допълнителни мнения с писма от 26 февруари 2008 г. и 12 март 2008 г. Един конкурент, пожелал да запази анонимност, представи мнение с писмо от 17 декември 2007 г. (4) FagorBrandt представи мнение с писмо от 17 декември 2007 г. Комисията предаде тези мнения на Франция с писма от 15 януари 2008 г. и 13 март 2008 г., като ѝ даде възможност да отговори. Коментарите на Франция бяха получени съответно с писмо от 15 февруари 2008 г. и с документ, представен по време на срещата от 18 март 2008 г. (вж. съображение 5).
(5)
С писмо от 13 ноември 2007 г. Франция съобщи на Комисията своето мнение относно решението за откриване на процедурата. На 18 март 2008 г. се състоя среща между службите на Комисията, френските органи и FagorBrandt. След тази среща френските органи предоставиха информация с писма от 24 април 2008 г. и 7 май 2008 г. Втора среща между същите страни се състоя на 12 юни 2008 г. След тази среща френските органи предоставиха информация с писмо от 9 юли 2008 г. На 15 юли 2008 г. Комисията поиска допълнителна информация, която бе предоставена от френските органи на 16 юли 2008 г.
(6)
На 21 октомври 2008 г. Комисията прие положително решение при определени условия относно помощта за преструктуриране в размер на 31 млн. EUR, отпусната на FagorBrandt (5) (по-нататък наричано „решението от 21 октомври 2008 г.“).
(7)
Това решение беше отменено от Съда на 14 февруари 2012 г. (6) (по-нататък наричано „решение на Съда от 14 февруари 2012 г.“) поради наличие на две явни грешки в оценката: от една страна, отчитането на невалидна компенсаторна мярка и, от друга страна, липсата на анализ на съвместното въздействие върху конкуренцията от одобрената помощ и от предишна несъвместима помощ, предоставена и все още невъзстановена от италианските органи (по-нататък наричана „италианската помощ“).
(8)
Следователно Комисията трябва да приеме ново окончателно решение. Съгласно практиката на Съда (7) за тази цел Комисията трябва да вземе предвид само данните, с които е разполагала към тогавашния момент, т.е. на 21 октомври 2008 г. (вж. раздел 6.2.2. Временна рамка на анализа).
2. ОПИСАНИЕ
(9)
Въпросната помощ е помощ за преструктуриране. Предвижданата сума на помощта е 31 млн. EUR. Тази помощ се предоставя от френското министерство на икономиката, финансите и заетостта. Получател на помощта е дружеството FagorBrandt S.A., което има няколко филиала, в които се извършват производствени и търговски дейности.
(10)
Френските органи посочват, че с наличните ресурси и при отсъствието на държавна помощ FagorBrandt S.A. не би могло да се справи със своите затруднения. Според Франция пряката помощ в размер на 31 млн. EUR ще позволи да се финансират половината от разходите за преструктуриране (8).
(11)
Групата FagorBrandt (наричана по-долу „FagorBrandt“) принадлежи косвено на дружеството Fagor Electrodomésticos S. Coop (наричано по-долу „Fagor“), което е кооперативно дружество по испанското право. Капиталът на това кооперативно дружество се разпределя между приблизително 3 500 членове (служители-съдружници), като никой от тях не може да притежава повече от 25 % от капитала на кооператива.
(12)
Дружеството Fagor от своя страна е част от кооперативна групировка Mondragón Corporación Cooperativa (наричана по-долу „MCC“), в която всяко кооперативно дружество запазва своята правна и финансова самостоятелност. Fagor принадлежи на подразделението „Foyer“ на браншовата група „Индустрия“ на MCC.
(13)
Дружеството FagorBrandt е реализирало оборот от 903 млн. EUR през 2007 г. То развива дейност във всички области на големите домакински електроуреди, обхващаща три големи типа продукти: миялни и перални машини (миялни за съдове, перални машини, сушилни машини, комбинирани перални сушилни машини), хладилни машини (домашни хладилници, домашни фризери - с фронтално и горно зареждане) и готварски печки (традиционни фурни, микровълнови фурни, печки, котлони, абсорбатори).
3. ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(14)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения поради следните пет причини: риск от заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на новосъздадени дружества; риск от заобикаляне на задължението за възстановяване на несъвместимата помощ; съмнение относно възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на дружеството; недостатъчност на компенсаторните мерки; съмнение относно свеждане на помощта до необходимия минимум, и по-специално относно приноса на получателя.
3.1. Риск от заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на новосъздадени дружества
(15)
Тъй като FagorBrandt е създадено през януари 2002 г., то е било, по смисъла на точка 12 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на дружества в затруднение (наричани по-долу „насоките относно помощите за преструктуриране“) (9), новосъздадено дружество до януари 2005 г., т.е. три години след създаването си. Това означава, че както в момента, в който дружеството е било освободено от данъци по силата на член 44е от Общия кодекс за данъците (по-нататък „помощта по член 44е“), така и в момента, когато през декември 2003 г. Комисията е обявила тази помощ за несъвместима и е наредила тя да бъде възстановена (10), FagorBrandt е било новосъздадено дружество. Съгласно параграф 12 от насоките за преструктуриране то не е било допустимо за помощ за преструктуриране. Поради това, в момента, в който дружеството вече не е представлявало новосъздадено дружество и така е станало допустимо за помощи за преструктуриране, фактът, че Франция още не си е била възстановила помощта, обявена за несъвместима през декември 2003 г., може да представлява заобикаляне на забраната, предвидена в точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране.
3.2. Риск от заобикаляне на задължението за възстановяване на несъвместимата помощ
(16)
Като отбеляза, че помощта, предмет на уведомлението, изглежда служи до голяма степен за финансиране на възстановяването на помощта по член 44е, Комисията изрази съмнения относно това дали помощта, предмет на уведомлението, не представлява заобикаляне на задължението за възстановяване на тази несъвместима помощ и не обезсмисля възстановяването на тази помощ, като го лишава от полезния му ефект.
3.3. Съмнения относно дългосрочната жизнеспособност на дружеството
(17)
По отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на дружеството Комисията изрази две съмнения. От една страна, като забеляза, че очакваният годишен оборот за 2007 г. е с около 20 % по-висок от предходната година, Комисията постави въпроса на какви елементи се основава тази прогноза. От друга страна, Комисията подчертава, че в плана за преструктуриране не се посочва как FagorBrandt възнамерява да се справи с възстановяването на несъвместимата помощ, получена от италианския филиал.
3.4. Недостатъчност на компенсаторните мерки
(18)
Комисията се съмнява също, че е приемливо отсъствието на допълнителни компенсаторни мерки освен тези, които са вече започнати в рамките на плана за преструктуриране. Комисията припомни, че:
(i)
насоките относно помощите за преструктуриране (точки 38-41) задължават получателите, отговарящи на критерия за „голямо предприятие“, да прилагат компенсаторни мерки;
(ii)
от една страна, без помощта FagorBrandt ще излезе от пазара, а от друга страна, конкурентите на FagorBrandt са в голямата си част европейски. Следователно изчезването на FagorBrandt ще позволи на европейските конкуренти да увеличат значително продажбите и производството си;
(iii)
изглежда, че всички вече приложени мерки не могат да бъдат счетени за компенсаторни мерки на основание на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране;
(iv)
Накрая, Комисията подчерта, че насоките, които са били в сила при разследването на случаите Bull (11) и Euromoteurs (12) и на които Франция се позовава, не пораждат задължение за прилагане на компенсаторни мерки. Тя подчерта също други съществени разлики между тези случаи и настоящия случай.
3.5. Съмнения относно приноса на получателя
(19)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали са изпълнени условията, предвидени в точки 43 и 44 от насоките относно помощите за преструктуриране. От една страна, френските органи не са включили възстановяването на помощта по член 44е в разходите за преструктуриране, а от друга страна, френските органи не са обяснили произхода на някои суми, счетени за „собствено усилие на получателя“.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
4.1. Мнения на дружеството Electrolux
(20)
Electrolux посочва, че за да отговори на предизвикателствата на глобалната конкуренция, то е приложило крупни планове за преструктуриране, свързани с големи разходи. За да остане конкурентоспособно, дружеството е било принудено да предприеме драстични мерки, като закриване на осем завода в Западна Европа, чието производство е било преместено главно в други съществуващи заводи, както и в нови заводи в Полша и Украйна. Повечето дружества от сектора „големи електродомакински уреди“ са провели подобни дейности за преструктуриране. Ето защо това дружество се оплаква, че FagorBrandt може да получи субсидия, за да се справи със ситуация, с каквато останалите дружества от сектора трябва да се справят, без да получават подобна помощ. Помощта би нарушила конкуренцията за сметка на другите дружества.
4.2. Мнения на втория конкурент
(21)
Първо, този конкурент, поискал да запази анонимност, счита, че планираната помощ няма да позволи на дружеството да възстанови дългосрочната си жизнеспособност. Той счита, че е необходима съществена индустриална реорганизация, за да се гарантира оцеляването на дружеството. От друга страна, този конкурент счита, че FagorBrandt няма да има средства за финансирането на необходимите инвестиции. Помощта няма да даде на FagorBrandt и възможност да достигне необходимата големина, за да подобри позицията си в преговорите с големите мрежи за дистрибуция, които предпочитат доставчици с по-голямо присъствие в Европейския съюз.
(22)
Второ, конкурентът счита, че помощта не е сведена до необходимия минимум, тъй като FagorBrandt може да намери необходимите за преструктурирането си средства от своя акционер и от кооперативното дружество (т.е. от MCC, част от което е банката Caja Laboral), към което принадлежи.
(23)
Трето, конкурентът счита, че помощта е от естество, което ще повлияе на конкуренцията и на търговията между държавите членки. От една страна, повечето дружества от този сектор произвеждат в Европа и могат следователно да бъдат счетени за европейски. Азиатските и турските конкуренти имат значително присъствие само за някои продукти. От друга страна, FagorBrandt е петият в класирането на европейско равнище и има силна позиция на френския, испанския и полския пазар. Конкурентът счита следователно, че при липсата на компенсаторни мерки помощта не може дa бъде обявена за съвместима от Комисията.
(24)
Четвърто, неправомерното предоставяне в миналото на помощи от Франция и Италия налага два извода: от една страна, затрудненията на FagorBrandt се повтарят, което поставя въпроса за неговата жизнеспособност; от друга страна, помощта, предмет на уведомлението, ще послужи вероятно за възстановяване на неправомерно получената помощ, заобикаляйки по този начин задължението за нейното възстановяване.
4.3. Мнения на FagorBrandt
(25)
Мненията на FagorBrandt са подобни на тези на френските органи, изложени накратко по-долу.
5. МНЕНИЯ НА ФРАНЦИЯ
5.1. Мнения на Франция относно решението за откриване на процедурата
(26)
Относно възможното заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране на новосъздадени дружества френските власти не оспорват, че FagorBrandt трябва да се счита за „новосъздадено дружество“ през първите три години след създаването му в съответствие с точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране. Те отбелязват обаче, че въпросът за евентуална помощ за преструктуриране в полза на FagorBrandt е започнал да се поставя едва през 2006 г. вследствие на затрудненията, възникнали след 2004 г., и предвид влошаващото се финансово положение от 2005 г., т.е. в течение на петата година от съществуването му. С други думи предприятието не е имало причини да иска помощ за преструктуриране, преди да изпадне в състояние, оправдаващо тази помощ, а именно през 2006 г. Поради това въпросът за възможното заобикаляне на правилото за „трите години“ е безпредметен.
(27)
Относно възможността помощта, предмет на уведомлението, да лиши от полезен ефект задължението за възстановяване, Франция напомня, че дружеството не е в затруднение единствено поради възстановяването на помощта. Финансовите затруднения са започнали всъщност през 2004 г., като положението се е влошило силно през 2005 г. и 2006 г. Както заключи Комисията в своето решение за откриване на процедурата, дружеството е действително в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране. Поради това Франция стига до заключението, че дружеството е допустимо за помощ за преструктуриране, ако останалите условия за такава помощ са иначе изпълнени. Въпросът дали дружеството е можело да оцелее през 2007 г. или 2008 г., ако не е трябвало да възстановява помощта, е безпредметен, тъй като възстановяването на помощта е задължително, по-специално след отрицателното решение на Комисията относно разпоредбите на член 44е през 2003 г. Така че тъкмо натрупването на финансови затруднения оправдава искането за помощ, тъй като тези затруднения произтичат от вече понесените от дружеството разходи за преструктуриране, от това, че преструктурирането не е завършено, както и от всички други разходи, които дружеството трябва да има предвид, включително възстановяването на помощта.
(28)
Относно възвръщането към дългосрочна жизнеспособност и повдигнатите две съмнения по този въпрос в решението за откриване френските органи отбелязват следните елементи. Що се отнася до прогнозата за ръст от 20 % на оборота за 2007 г. спрямо финансовата 2006 година, тя се обяснява главно с промяната в обхвата на дейността на FagorBrandt, извършена през 2006 г. Колкото до това, че не е взето предвид възстановяването на помощта, получена неправомерно от италианския филиал (отпусната в рамките на придобиването от Brandt Italia на дейностите в областта на електродомакинските уреди на Ocean Spa), френските органи посочват, че това възстановяване не би трябвало да засегне жизнеспособността на дружеството, тъй като сумата, дължима в крайна сметка от Brandt Italia, трябва да е по-малка от 200 000 EUR, като разликата се поема от продавача на въпросното производство.
(29)
Относно липсата на компенсаторни мерки Франция повтаря, че дружеството вече е преотстъпило през 2004 г. дружеството Brandt Components (производствената площадка в Nevers). От друга страна, дружеството е намалило производствения си капацитет, преустановявайки производството на фризери с горно зареждане и индивидуални микровълнови фурни. Френските власти напомнят също, че помощта е породила много слабо нарушаване, което намалява необходимостта от компенсаторни мерки. Всъщност FagorBrandt има под [0-5] % (13) пазарен дял на европейско равнище, което е много малко в сравнение с главните му конкуренти. От друга страна френските органи считат, че присъствието на дружеството на пазара позволява да се избегне ситуация на олигопол. По време на специалната процедура за проучване френските власти предложиха да се приложат допълнителни компенсаторни мерки.
(30)
Относно съмненията на Комисията във връзка със свеждането на помощта до минимум и собствения принос на получателя френските органи отбелязват следните елементи. Относно това, че възстановяването на помощта не е взето предвид в разходите за преструктуриране, те посочват, че възстановяването на несъвместимата помощ не може a priori да бъде квалифицирано като разходи за преструктуриране. Относно „собствения принос на получателя“, както той е определен в уведомлението, френските органи обясняват, че става въпрос за банкови заеми.
5.2. Мнения на Франция относно мненията на заинтересованите страни
(31)
Относно мненията на Electrolux Франция подчертава, че мерките за преструктуриране, започнати от Electrolux и други конкуренти, не са имали за цел да облекчат трудно финансово положение, а да засилят позициите на пазара за големите електродомакински уреди. Поради това Франция счита, че положението на FagorBrandt е несравнимо с това на неговите конкуренти, които впрочем разполагат със значително по-големи финансови средства поради много по-големите си мащаби.
(32)
Относно мненията във връзка с дългосрочната жизнеспособност на FagorBrandt, формулирани от пожелалото анонимност дружество, френските органи подчертават, че на първо място FagorBrandt е предприело мерки, имащи за цел „на първо време да спрат загубите и да увеличат печалбата, за да може предприятието след време да подобри позицията си на пазара, по-специално като развива […]“.
(33)
Относно твърдението, че помощта не е сведена до минимум, тъй като FagorBrandt е можело да бъде финансирано от своите акционери, френските органи подчертават, че MCC не е холдинг, а кооперативно движение. В това кооперативно движение всяко дружество, включително Fagor или банка Caja Laboral, е независимо и решенията му се определят от неговите служители-кооператори, които са собствениците. FagorBrandt не може следователно да разчита на финансова помощ от Fagor, която е ограничена от сегашните възможности на Fagor. Придобиването на FagorBrandt намали полето за финансови маневри на Fagor и Fagor не може днес да задели средства над определена граница.
(34)
Трето, в отговор на предвижданите неблагоприятни ефекти върху конкуренцията френските органи откриват противоречия в мненията на заинтересованата страна, запазила анонимност. От една страна, тя твърди, че помощта ще повлияе на условията на конкуренция на европейския пазар. От друга страна, тя твърди, че FagorBrandt е твърде малко в сравнение с големите дружества, което застрашава неговата жизнеспособност. Освен това по отношение на липсата на компенсаторни мерки френските органи напомнят, че те вече са приложили валидни компенсаторни мерки и че предлагат да въведат нови такива.
(35)
Четвърто, в отговор на твърденията, основаващи се на предоставена по-рано неправомерна помощ от Франция и Италия, Франция напомня, че тази неправомерна помощ е била насочена не към програма за преструктуриране на дружеството, а към система, имаща за цел да насърчи запазването на заетостта на територията. От друга страна, Франция, на базата на информация, предоставена на 17 декември 2007 г. от FagorBrandt на Комисията, подчертава, че няма реална връзка между размера на отпуснатата помощ (около 20 млн. EUR нетна помощ след данъчно облагане) и размера на несъвместимата помощ (около 27,3 млн. EUR след начисляване на лихви). Освен това разходите за преструктуриране са оценени на 62,5 млн. EUR, т.е. определено повече от размера на поисканата помощ за преструктуриране. Накрая те напомнят за взаимозаменяемия характер на разходите.
(36)
Що се отнася до мненията, представени на Комисията от FagorBrandt, френските органи посочват, че те могат само да изразят съгласието си с тези обяснителни елементи, още повече че те допълват собствените им мнения.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
6.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(37)
Комисията смята, че мярката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тя е под формата на субсидия от френското правителство и следователно е финансирана чрез държавни ресурси и се окачествява като държавна. Мярката е насочена единствено към FagorBrandt и поради това е избирателна. Субсидията облагодетелства FagorBrandt, като му осигурява допълнителни ресурси, така че дружеството избягва спирането на своята дейност. Тази мярка заплашва да наруши конкуренцията между производителите на големи електродомакински уреди. И накрая, пазарът на големи електродомакински уреди се характеризира със съществен търговски обмен между държавите членки. Следователно Комисията заключава, че мярката, предмет на уведомление, представлява държавна помощ. Франция не оспорва това заключение.
6.2. Правно основание на оценката
6.2.1. Правно основание на съвместимостта на помощта
(38)
Член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС предвижда дерогации от общата несъвместимост, предвидена в параграф 1 на същия член. Дерогациите, предвидени в член 107, параграф 2 от ДФЕС, очевидно не са приложими в конкретния случай.
(39)
Що се отнася до дерогациите, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, Комисията отбелязва, че тъй като целта на помощта не е регионална и дерогацията по буква б) на посочения параграф очевидно не е приложима, то се прилага само дерогацията, предвидена в буква в). Тя предвижда одобряване на държавната помощ, предназначена за насърчаване развитието на някои икономически дейности, когато те не променят условията на търговията до степен, която противоречи на общия интерес. В този контекст е безспорно, че помощта е била предоставена с цел да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на дружество в затруднение. Комисията е посочила как тя оценява съвместимостта на такава помощ в насоките относно помощите за преструктуриране. Ето защо именно те ще послужат като правно основание за оценката. Комисията счита, че в конкретния случай не може да се приложи друга рамка на Общността. Франция впрочем не се е позовала на друга дерогация от ДФЕС. Освен това никоя от заинтересованите страни не е критикувала избора на това правно основание, което беше вече обявено в решението за откриване на процедурата.
6.2.2. Временна рамка на анализа
(40)
В съответствие с практиката на Съда (14) Комисията трябва, след отмяната на някое от нейните решения, да основе своя нов анализ единствено на информацията, с която е разполагала към момента на приемане на отмененото решение, т.е. в този случай към 21 октомври 2008 г.
(41)
Последващите събития, които евентуално са настъпили след 21 октомври 2008 г., не трябва да бъдат взети под внимание. Измененията или развитието на пазара или на положението, в което се намира получателят на помощта, трябва да бъдат премахнати от анализа. По същия начин Комисията не взема предвид периода на изпълнение на плана за преструктуриране след месец октомври 2008 г. (15)
(42)
Освен това Комисията няма задължение отново да открие делото, нито дори да го допълни с нови технически експертизи (16). Отмяната на акта поставя край на административната процедура, която съдържа няколко етапа, но това не води непременно до отмяна на цялата процедура. Когато, както в този случай, въпреки предприетите действия по разследването, позволяващи изчерпателен анализ на съвместимостта на помощта, извършеният от Комисията анализ се окаже непълен и по този начин доведе до незаконосъобразност на решението, процедурата за замяна на това решение може да бъде започната въз основа на вече осъществените действия по разследване (17).
(43)
Освен това, тъй като Комисията трябва да основе своя нов анализ единствено на информацията, с която е разполагала през октомври 2008 г., т.е. информация, за която френските органи и FagorBrandt вече са изразили позиция, не е нужно отново да се прави допитване за техните становища (18). И накрая, правото на трети заинтересовани страни да представят своите забележки е било спазено чрез публикуване в Официален вестник на решението за откриване на процедурата (19) и нито една разпоредба от Регламент № 659/1999 не изисква да им се предложи отново тази възможност, когато първоначалният план за преструктуриране се изменя по време на разследването (20).
(44)
Затова настоящото решение се основава единствено на елементите, налични към 21 октомври 2008 г.
6.3. Допустимост на дружеството за помощ за преструктуриране
(45)
За да получи помощ за преструктуриране, дружеството трябва преди всичко да може да бъде счетено за дружество в затруднение, както е определено в раздел 2.1 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(46)
В точка 24 от решението за откриване на процедурата Комисията посочва, че дружеството е, както изглежда, в затруднение по смисъла на точка 11 от насоките относно помощите за преструктуриране. В точка 27 от решението за откриване на процедурата Комисията посочва също, че в съответствие с точка 13 от насоките относно помощите за преструктуриране затрудненията на дружеството са станали прекалено големи, за да могат да бъдат финансирани от испанския акционер. За разлика от тази предварителна оценка конкурентът, запазил анонимност, счита, че FagorBrandt би могъл д получи от Fagor и MCC финансовата помощ, необходима за справяне с тези затруднения. Трябва следователно да се направи анализ дали предварителната оценка, направена в решението за откриване на процедурата, трябва да бъде променена. Комисията отбелязва, че конкурентът основава своето твърдение на статия от пресата (21), според която Fagor може лесно да намери необходимите средства от финансовите пазари. Комисията обаче отбелязва, че тази статия е от месец април 2005 г. и че финансовото положение на Fagor се е влошило силно впоследствие. Френските органи напомнят в тази връзка, че финансовите задължения на Fagor (извън финансирането на задълженията на FagorBrandt) са се утроили през 2005 г., по-специално след придобиване на дялове на FagorBrandt и крупни индустриални инвестиции във Fagor. Освен това Fagor е внесъл 26,9 млн. EUR капитал във FagorBrandt през 2006 г. Всички тези елементи са почти изчерпали кредитоспособността на кооперативното дружество, чиито коефициенти на задлъжнялост далеч са надхвърлили общоприетите граници.
(47)
Освен това френските органи обясниха, че Fagor, който е единствен акционер на групата FagorBrandt, е кооперативно дружество на служители-съдружници по испанското право. Неговият капитал се разпределя между приблизително 3 500 членове, които са само служители-съдружници, като никой от тях не може да притежава повече от 25 % от капитала на кооператива.
(48)
Поради тази юридическа форма Fagor не може да увеличава капитала си чрез публично предлагане на трети страни. Кооперативното дружество може да увеличава капитала си, единствено като се обръща към собствените си членове, чийто финансов капацитет е ограничен до личните им спестявания. Единствената възможност, с която дружеството разполага, за да финансира своето развитие, е да вземе заеми от банки или да емитира облигации.
(49)
Що се отнася до MCC, това е групировка от кооперативни дружества, към която принадлежи Fagor. В рамките на тази групировка всяко кооперативно дружество запазва своята юридическа и финансова самостоятелност. С други думи, не съществува капиталова връзка между Fagor и MCC. Следователно MCC не е холдинг, а кооперативно движение. Всяко кооперативно дружество, принадлежащо към тази групировка, като Fagor или банка Caja Laboral, е независимо и решенията му се определят от неговите служители-кооператори, които са собствениците. Затова отношенията между MCC и нейните членове не могат да се използват както тези в традиционните капиталови групи.
(50)
Следователно поради своята юридическа форма MCC не е можела да мобилизира средства като акционерно дружество и не може да се смята за компания майка по смисъла на точка 13 от насоките относно помощите за преструктуриране. Така дружеството FagorBrandt е можело да разчита само на подкрепата на своята компания майка Fagor в рамките на нейния капацитет за подпомагане.
(51)
Комисията следователно счита, че няма причина да се преразглежда оценката, направена в решението за откриване на процедурата, относно допустимостта на дружеството въз основа на точки 11 и 13 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(52)
Що се отнася до допустимостта на дружеството на базата на изискванията, определени в раздел 2.1 от насоките относно помощите за преструктуриране, решението за откриване на процедурата повдига едно-единствено съмнение, а именно за възможното заобикаляне на забраната на помощ за преструктуриране за новосъздадени дружества (вж. раздел 3 „Причини, довели до откриване на процедура“).
(53)
Комисията анализира финансовото положение на дружеството, което е обобщено в таблица 1 по-долу. Ясно се вижда, че през първите три години след създаването си дружеството, дори ако е възстановило помощта по член 44е, не е отговаряло на критериите, посочени в точки 10 и 11 от насоките относно помощите за преструктуриране, за да бъде считано за дружество в затруднение. Що се отнася до точка 10 от насоките относно помощите за преструктуриране, изглежда, че дори ако дружеството беше възстановило помощта от 22,5 млн. EUR още през 2004 г. (т.е. през месеците, последвали окончателното отрицателно решение на Комисията), то нямаше още да загуби половината от собствения си капитал през 2004 г. Що се отнася до точка 11 от насоките относно помощите за преструктуриране, дори ако дружеството беше възстановило помощта от 22,5 млн. EUR още през 2004 г., то щеше да има само една губеща година (2004 г.), което е недостатъчно, за да бъде счетено за дружество в затруднение въз основа на тази точка. Трябва следователно да се отбележи, че финансовите затруднения на група FagorBrandt са се увеличили след 2005 г. дотолкова, че дружеството може да бъде считано за дружество в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране (т.е. като дружество, което „без външна намеса от страна на публичните органи“ е обречено „почти сигурно да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време“) без съмнение от следващата година (като се вземе предвид задължението за възстановяване на помощта по член 44е) и със сигурност през 2007 г.
Таблица 1
млн. EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Оборот
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Брутна печалба
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Нетен резултат
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Собствен капитал
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Комисията подчерта също така, че през първото тримесечие на 2005 г. група Fagor е взела решение да закупи 90 % от акциите на дружеството на стойност от [150-200] млн. EUR. Това показва, че пазарът не е считал, че дружеството е в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране, т.е. дружество, което без външна намеса от страна на публичните власти е обречено почти сигурно да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време.
(55)
На базата на гореизложеното Комисията счита, че дружеството, основано през януари 2002 г., не е можело да се разглежда като дружество в затруднение през първите години на своето съществуване, дори ако беше възстановило незабавно помощта по член 44е. Ето защо тя счита, че фактът, че през януари 2005 г. Франция още не си е била възстановила помощта по член 44е, т.е. три годни след създаването на FagorBrandt, не е довел до изкуственото поддържане на живота на дружество, което иначе би отпаднало от пазара. Комисията счита също така, че през този период дружеството не е имало причина да иска помощ за преструктуриране. Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че фактът, че през януари 2005 г. Франция още не си е била възстановила помощта по член 44е, не представлява заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на дружества, които са новосъздадени по смисъла на точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(56)
В заключение съмненията относно допустимостта на дружеството са разсеяни и Комисията счита, че са изпълнени изискванията, предвидени в раздел 2.1 на насоките относно помощите за преструктуриране.
6.4. Разпоредби относно неправомерни и несъвместими предишни помощи
6.4.1. Помощта, предоставена от Франция
(57)
Съгласно член 23 от насоките относно помощите за преструктуриране и поради факта, че помощта, предмет на уведомлението, служи, както изглежда, главно за финансиране на възстановяването на помощта по член 44е, в точка 30 от решението за откриване на процедурата Комисията изразява съмнения, че помощта, предмет на уведомлението, представлява заобикаляне на задължението за възстановяване и го обезсмисля, като го лишава и благоприятния му ефект.
(58)
В своята оценка по този въпрос Комисията взе предвид следните елементи.
(59)
Първо, съгласно съдебната практика възстановяването на несъвместима помощ с лихвите дава възможност да се възстанови положението такова, каквото е било преди отпускането на помощта, и по този начин се избягва причиненото от помощта нарушаване на конкуренцията. Поради това в настоящия случай възстановяването на помощта по член 44е с лихвите - което е условие за изплащането на новата помощ - се очаква да възстанови положението преди нейното отпускане.
(60)
Второ, дружеството е допустимо за помощ за преструктуриране. Всъщност, на първо място, финансовите затруднения на дружеството не са произтичали главно от възстановяването на несъвместимата помощ. Те произтичат от други източници, които да причината за загубите, понасяни от 2004 г. (вж. таблица 1). Бъдещото възстановяване на несъвместимата помощ само ще утежни тези затруднения до такава степен, че дружеството няма да може вече да се справи с тях без държавна помощ. Второ, задействан е план за преструктуриране на дейностите, разходите за който възлизат на 62,5 млн. EUR. Това показва, че оперативното преструктуриране, необходимо за възстановяване на рентабилността на дейностите, е свързано с много големи разходи, надхвърлящи тези за възстановяване на помощта по член 44е, които възлизат на 22,5 млн. EUR без лихвите. Тези елементи показват, че FagorBrandt е дружество в затруднение, чието съществуване е изложено на риск. То следователно може, както всяко дружество в подобно положение, да получи помощ за преструктуриране, ако отговаря на останалите изисквания, предвидени в насоките относно помощите за преструктуриране.
(61)
Трето, в своето решение от 1991 г. по дело Deggendorf (22), като отбелязва, че „Неправомерно предоставената помощ, която Deggendorf отказва да възстанови от 1986 г., и новата помощ (…) ще имат като кумулативен ефект даването на прекомерно голямо и незаслужено предимство на това дружество, което ще промени търговските условия по начин, който е против общия интерес“, Комисията разгледа новата помощ, съвместима при условие че „властите (…) се задължават да преустановят изплащането на помощта на дружество Deggendorf, докато не са започнали процедурата по възстановяване на несъвместимата помощ (…)“. В своето решение от 15 май 1997 г. (23) Съдът на ЕС одобри следвания от Комисията подход. Оттогава Комисията е приела редица решения, в които следва същия подход, а именно да приеме новата помощ за съвместима, налагайки същевременно забрана на нейното изплащане, докато не бъде възстановена неправомерната помощ (24). Комисията отбелязва, че в настоящия случай от момента, в който новата помощ отговаря на условията, предвидени в насоките относно помощите за преструктуриране, нищо, както изглежда, не се противопоставя на прилагането на подхода, използван по делото Deggendorf, а именно да се счита новата помощ за съвместима, при условие че нейното изплащане бъде преустановено до възстановяването на помощта по член 44е.
(62)
Въз основа на горните съображения съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(63)
В този контекст Комисията желае да внесе следното уточнение. Точка 23 от насоките относно помощите за преструктуриране задължава Комисията при проучването на всяка помощ за преструктуриране „да вземе предвид, първо, кумулативния ефект от новата и старата помощ и второ - фактът, че старата помощ не е била възстановена“. Както е посочено в бележка под линия 14 от насоките относно помощите за преструктуриране, тази разпоредба се основава от споменатото по-горе решение Deggendorf (25). В настоящия случай Франция се е ангажирала да възстанови помощта по член 44е, преди да премине към изплащането на новата помощ. В настоящото решение Комисията е длъжна, в съответствие със съдебна практика Deggendorf, да превърне този ангажимент в условие за съвместимост на помощта, предмет на уведомлението. Така тя ще гарантира, че няма кумулация на старата помощ с новата и че старата помощ ще бъде възстановена.
6.4.2. Неправомерната италианска помощ
(64)
Към 21 октомври 2008 г. Brandt Italia, италианският филиал на FagorBrandt, продължава да дължи една част от помощта, предоставена от италианските органи. В решението си от 30 март 2004 г. (26) Комисията обяви тази помощ за несъвместима.
(65)
В този случай, както бе припомнено в съображение 60, съдебната практика по делото Deggendorf (27) потвърждава, че Комисията не превишава своите права за оценка, когато налага възстановяването на предишната помощ като предварително условие за изплащането на новата помощ. Ако предположим, че Комисията определя условие за предоставянето на планираната помощ, а именно предварителното възстановяване на една или повече предишни помощи, тя не е длъжна да анализира кумулативния ефект върху конкуренцията от тези помощи, тъй като това условие позволява да се избегне натрупването на допълнително предимство от планираната помощ към вече съществуващото предимство от предишните помощи (28).
(66)
Така в практиката на своите решения Комисията пристъпва по-скоро към възстановяване на несъвместимите помощи преди изплащане на новите помощи (29), вместо към прилагане на точка 23 от насоките относно помощите за преструктуриране, която ѝ позволява да вземе под внимание кумулативния ефект от неправомерната помощ и новата помощ.
(67)
Въпреки това поради особените обстоятелства на настоящия случай Комисията възнамерява да приложи точка 23 от насоките. Действително Комисията трябва в случая да приеме ново решение след отмяната от страна на Съда на нейното решение от 21 октомври 2008 г. Поради това Комисията не може да вземе под внимание информацията, с която не е разполагала към датата на първото решение. Следователно Комисията не може да вземе предвид новите ангажименти на държавата членка, нито условията на възстановяване на неправомерните помощи, които са след тази дата.
(68)
Затова, както се изисква в решението на Съда от 14 февруари 2012 г. (30), Комисията трябва да проучи кумулативния ефект върху конкуренцията от италианската помощ и от помощта за възстановяване, предмет на уведомление.
(69)
Въпреки това първо трябва да се определи размерът на италианската помощ, който е трябвало да бъде взет под внимание към 21 октомври 2008 г.
(70)
FagorBrandt смята, че възстановяването на италианската помощ за сметка на Brandt Italia вероятно е под 200 000 EUR.
(71)
Действително през 2003 г. FagorBrandt пристъпи към придобиването с посредничеството на своя филиал Brandt Italia на завода Verolanuova и неговите активи от предприятие Ocean, което беше в процедура по несъстоятелност. Цената, предложена от Brandt Italia за съответните активи, възлизаше на 10 млн. EUR.
(72)
Тази сума бе сметната за недостатъчна от съдебните администратори на предприятие Ocean и италианските органи пожелаха да пристъпят към предприемане на мерките, произтичащи от режимите „Mobilita“ и „Cassa Integrazione“, които са обявени за съвместими с приложимото европейско право. Те предвиждаха по-конкретно, че предприятията, които наемат безработни, ще могат да се възползват от освобождаване от социалноосигурителни вноски. Целта на тези мерки беше да се увеличи покупната цена на съответните активи пропорционално на печалбата на получателя.
(73)
Италианските органи обнародваха указ от 14 февруари 2003 г., с който се предвижда купувачът на активите на всяко предприятие в несъстоятелност, което има над 1 000 служители, да се ползва от освобождаване от социалноосигурително вноски и от допълнителни вноски за всеки новоназначен служител. Операцията от 7 март 2003 г. по придобиване на дейността за производство на електродомакински уреди на Océan SpA от страна на Brandt Italia отговаряше на критериите за допустимост по този режим по силата на посочения указ. Ето защо размерът на тези облекчения, изчислени на 8,5 млн. EUR, повиши покупната цена, предложена от Brandt Italia, която достигна 18,5 млн. EUR.
(74)
В своето решение от 30 март 2004 г. (31) Комисията счете, че указът от 14 февруари 2003 г., превърнат в закон на 17 април 2003 г., представлява неправомерна и несъвместима схема за помощи. Веднага след като научи за това решение на Комисията, на 5 юли 2004 г. на Brandt Italia беше наложена мярка от търговския съд в Brescia за запор върху последната част от плащането на покупната цена (5,7 млн. EUR) и предприятието се обърна към органите по процедурата на предприятие Ocean с цел да си възстанови надвнесената сума. Действително Brandt Italia смяташе, че италианската държава трябва да пристъпи към възстановяване на неправомерната помощ от нейния реален бенефициер.
(75)
Следователно дори ако получателят на въпросната помощ по схемата, която е забранена от Комисията, е Brandt Italia (дружество, което действително се е ползвало от освобождаване), FagorBrandt счита, че крайната полза от тази помощ е била почти изцяло прехвърлена към кредиторите, записани от съдебните администратори на дружеството Ocean, посредством увеличение на изкупната цена на активите (8,5 млн. EUR увеличение на цената спрямо 8 624 283 EUR действително предоставено облекчение). Следователно френските органи смятат, че салдото за сметка на Brandt Italia/FagorBrandt ще бъде 124 283 EUR - сума, към която следва да се добавят лихви.
(76)
Италианските органи обаче предоставиха на Комисията информация, която опровергава този аргумент.
(77)
На 13 май 2008 г. италианските органи изпратиха на Комисията на две решения на съда в Brescia. Те се отнасят до спора между Националния институт за социално осигуряване (INPS) и Brandt Italia във връзка с определянето на размера на помощта, а именно освобождаването от социалноосигурителни вноски, от което се е възползвало Brandt Italia.
(78)
С първото решение от 1 февруари 2008 г. се прекратява нареждане за събиране на вземания, издадено от INPS срещу Brandt Italia на 18 декември 2007 г. INPS обжалва това решение. На 29 април 2008 г. Апелативният съд отменя прекратяването на нареждането за събиране на вземания.
(79)
Трето решение от 8 юли 2008 г., предадено на Комисията на 20 октомври 2008 г., дава право по същество на INPS по отношение на това, че Brandt Italia е осъдено да възстанови изцяло помощта. Това решение беше съобщено на Brandt Italia на 15 септември 2008 г.
(80)
С оглед на тази информация Комисията следва да установи размера на помощта, която ще бъде възстановена от Brandt Italia/FagorBrandt, която е можело да бъде изчислена в рамките на разумното към 21 октомври 2008 г. За тази цел Комисията отбелязва, че с решението на съда в Brescia от 8 юли 2008 г. Brandt Italia се осъжда да върне 8 890 878,02 EUR.
(81)
Въпреки това Комисията счита, че от тази сума трябва да се извади сумата за синдика, т.е. 5,7 млн. EUR. Brandt Italia не е разполагало с тази сума, която е била запорирана като предпазна мярка след решението на търговския съд в Brescia от 5 юли 2004 г. Това решение се дължи на решението, прието от Комисията на 30 март 2004 г., и посочената сума е запорирана в очакване на необходимостта от възстановяване на средствата. Така на 21 октомври 2008 г. е можело да се предполага, че тази сума ще бъде използвана за възстановяване на част от въпросната помощ. Това заключение се потвърждава от факта, че:
-
в параграф 18 от решението на Комисията от 30 март 2004 г. се уточнява, че както купувачите на дружествата в затруднение, така и самите дружества са можели да се възползват от забранената схема за помощи. С други думи, очаквало се е, че поне част от възстановяването ще бъде за сметка на дружеството Ocean;
-
в решението на съда в Brescia от 8 юли 2008 г. се споменава за съществуването на тази запорирана сума по сметка на синдика и се приема за „очевидно“, че тази сума може да послужи за частично връщане на сумата на INPS.
(82)
Следователно, като се вземат предвид факторите, посочени в съображения 76-81, Комисията счита, че окончателният размер на италианската помощ, която трябва да бъде взета под внимание за целите на настоящия анализ, възлиза на 3 190 878,02 EUR, към които трябва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г.
(83)
Що се отнася до лихвите, Комисията счита, че датата, която трябва да се вземе предвид при определяне на размера им, не е датата на действителното възстановяване на помощта, а тази на отмененото решение, тъй като в този случай Комисията анализира съвместимостта на френската помощ към 21 октомври 2008 г. Така на 21 октомври 2008 г. френската помощ се комбинира с италианската помощ, включително лихвите до тази дата. Комисията трябва да вземе предвид комбинацията от тези елементи, без да добавя лихвите до датата на действителното възстановяване.
(84)
Освен това предоставеното предимство от лихвите между 21 октомври 2008 г. и датата на действителното възстановяване ще бъде премахнато от самото възстановяване, в което естествено лихвите трябва да бъдат включени.
(85)
Следователно FagorBrandt е разполагало със сума от 3 190 878,02 EUR (плюс лихвите) освен сумата от 31 млн. EUR като помощ, предоставена от френските органи. Това предимство има въздействие върху конкуренцията: дружеството е разполагало с допълнителни средства, които не би имало при нормални пазарни условия (т.е. при липсата на италианската помощ, която е несъвместима).
(86)
В съответствие с точка 23 от насоките за преструктуриране и решението на Съда от 14 февруари 2012 г. Комисията възнамерява да разгледа кумулативния ефект на италианската помощ и помощта за преструктуриране в рамките на анализа за съвместимост на помощта за преструктуриране.
(87)
Този анализ на кумулативния ефект води до извършването на двойна проверка от Комисията. От една страна, Комисията трябва да провери дали компенсаторните мерки (вж. съображения 89 и следващи, по-специално 118 и следващи) позволяват да се компенсира точно нарушаването на конкуренцията, извършено поради факта, че FagorBrandt е разполагало с допълнителна ликвидност. От друга страна, Комисията трябва да гарантира, че собственият принос на бенефициера е лишен от подпомагане (вж. съображения 154 и следващи). Действително не може да се изключи, че в собствения принос, планиран от дружеството, се съдържа въпросната сума.
(88)
По повод на тази двойна проверка Комисията е в състояние да наложи нови условия на въпросната държава членка, независимо от евентуалните ѝпредложения (които в случая Комисията не може да взема предвид, ако са направени след 21 октомври 2008 г.). Както се потвърждава в точка 46 от насоките за помощите за преструктуриране, „Комисията може да наложи условия и задължения, които счете за необходими, за да се гарантира, че не се нарушава конкуренцията до степен, противоречаща на общия интерес, в случай че въпросната държава членка не се съгласи да предприеме такива мерки“.
6.5. Избягване на прекомерно нарушаване на конкуренцията
6.5.1. Анализ на необходимостта от компенсаторни мерки
(89)
В точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране се предвижда, че за да бъде помощта за преструктуриране одобрена от Комисията, трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се намалят неблагоприятните ефекти на помощта върху условията на търговия. В противен случай помощта трябва да бъде разглеждана като „противоречаща на общия интерес“ и обявена за несъвместима с общия пазар. Това условие се изразява често пъти в ограничаване на присъствието, което дружеството може да запази на своя или на своите пазари след края на периода на преструктуриране.
(90)
В своето уведомление Франция твърди, че компенсаторните мерки не изглеждат необходими в настоящия случай, по-специално защото помощта няма да доведе до прекомерно нарушаване. В точки 37, 38 и 40 от решението за откриване на процедурата Комисията обяснява накратко защо отхвърля това твърдение.
(91)
В следващите съображения Комисията обяснява по-подробно защо счита, че помощта води до нарушаване и защо е необходимо въвеждането на компенсаторни мерки, противно на твърдението на френските органи.
(92)
Както беше вече казано, FagorBrandt присъства в сектора на производството и търговията чрез мрежи за дистрибуция (за разлика от продажбата на частни лица) на големи електродомакински уреди. Що се отнася до географското измерение на пазара на големи електродомакински уреди, Комисията считаше в миналото, че то е поне на ниво ЕС, по-специално поради липсата на бариери за навлизане на пазара, техническото хармонизиране и сравнително ниските транспортни разходи (32). Данните, предоставени от FagorBrandt и от двамата конкуренти, представили своите мнения, потвърждават, че обхватът на пазара е на ниво ЕС.
(93)
Комисията счита, че помощта за преструктуриране автоматично води до нарушаване на конкуренцията, като помага на получателя да не излезе от пазара, възпрепятствайки по този начин развитието на конкурентните дружества. Тя следователно действа против отпадането на най-неефективните дружества, което е „естествена част от функционирането на пазара“, както е посочено в точка 4 от насоките относно помощите за преструктуриране. Помощта за FagorBrandt, предмет на уведомлението, води следователно до нарушаване на споменатата по-горе конкуренция. Комисията отбелязва все пак, че следните елементи имат тенденция да ограничават неблагоприятните последици от това нарушаване на конкуренцията. Първо, на европейския пазар на големи електродомакински уреди FagorBrandt има пазарен дял, възлизащ на не повече от [0-5] % (33). Второ, на този пазар има четирима конкуренти, чиито пазарни дялове са 10 % или повече (Indesit, Whirlpool, BSH и Electrolux) (34). Поискалият анонимност конкурент признава впрочем, че FagorBrandt е сравнително малък участник на европейския пазар (вж. по-горе съмненията, повдигнати от този конкурент относно възстановяването на жизнеспособността, както и относно малкия размер на дружеството), чийто пазарен дял намалява (35). Трето, размерът на помощта е ограничен в сравнение с европейския годишен оборот на FagorBrandt (помощта представлява по-малко от 4 % от оборота за 2007 г.) и още повече в сравнение с този на четиримата главни участници на пазара, чийто годишен оборот е по-голям от този на FagorBrandt (36).
(94)
Докато в предишното съображение се анализира нарушаването на конкуренцията в резултат на помощта, необходимо е също, както е посочено в точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране (която отразява на свой ред член 107, параграф 3, точка в) от ДФЕС), да се направи анализ на мащаба на „неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия“ между държавите членки. Както беше вече отбелязано в точка 38 от решението за откриване на процедурата, помощта изкривява географското разпределение на икономическите дейности между държавите членки и поради това търговията между тях. FagorBrandt е дружество, повечето производствени дейности и по-голямата част от персонала на което се намират във Франция ([80-100] % от произведените от дружеството обеми са произведени във Франция). Без помощта на френската държава FagorBrandt щеше да отпадне бързо от пазара. От друга страна, продуктите, произведени в производствените единици на FagorBrandt, се конкурират главно с продукти, които конкурентите произвеждат в другите държави членки (37). Поради това отпадането на FagorBrandt би дало на тези европейски конкуренти възможност да увеличат значително своите продажби и оттам - своето производство. Помощта има за резултат поддържането във Франция на производствени дейности, които в противен случай биха били преместени в други държави членки. Тя следователно оказва неблагоприятен ефект върху условията на търговия, като намалява възможностите за износ за Франция на конкурентите, установени в другите държави членки (38). Помощта намалява също възможностите за продажба в страните, където FagorBrandt ще продължи да изнася своите продукти. Предвид обемът на продажбите на FagorBrandt и броят на съответните работни места, тези неблагоприятни ефекти върху условията на търговия не са незначителни.
(95)
Въз основа на анализ на гореизложеното Комисията счита, че са необходими реални (т.е. не незначителни), но все пак ограничени по своя мащаб компенсаторни мерки.
6.5.2. Анализ на въведените вече мерки
(96)
В точка 39 от решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно това дали мерките, предмет на уведомление от френските органи, ще могат да бъдат взети предвид като компенсаторни мерки, тъй като точка 40 от насоките относно мерките за преструктуриране посочва, че „отписването и закриването на дейности, носещи загуби, които при всяко положение ще са необходими за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглеждат като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки.“ Изглежда всички мерки, описани от френските органи, попадат в обхвата на това изключение. В рамките на официалната процедура по разследване Франция повтори, че според нея спирането на производството на фризери с горно зареждане и индивидуални микровълнови фурни, както и продажбата на Brandt Components, представляват три валидни компенсаторни мерки. Поради това Комисията извърши подробен анализ на тези мерки и стигна до следните заключения.
(97)
Относно закриването на завода за производство на фризери с горно зареждане през 2005 г. (производствената площадка в Lesquin) Франция посочи в своето уведомление от 6 август 2007 г., че този завод, „който е произвеждал хоризонтални фризери и винарски изби за цялата група FagorBrandt, е бил достигнал големина …, която не му е позволявала вече да покрива нито променливите, нито постоянните си разходи, което е довело до оперативна загуба от 5,8 млн. EUR през 2004 г.“. Следователно няма съмнение, че в случая става въпрос за закриване на губеща дейност, което е необходимо за възстановяване на жизнеспособността (39), и че при прилагане на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране то не може да бъде взето предвид като компенсаторна мярка.
(98)
Що се отнася до спирането на производството на индивидуални микровълнови фурни на площадката в Aizenay, тук е ставало също въпрос за закриване на губеща дейност, необходимо за възстановяване на жизнеспособността, което впрочем френските органи изрично признаха в представените от тях забележки (40). Нерентабилността на тази дейност не е изненадваща, при положение че индивидуалните микровълнови фурни са един от пазарните сегменти, в които продуктите, идващи от страни с ниски производствени разходи, са навлезли най-много (41). Освен това заводът в Azenay е загубил големи договори за производството на микровълнови фурни за други групи (42). В заключение, въз основа на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране тази мярка няма да бъде взета под внимание като компенсаторна мярка.
(99)
От друга страна, през март 2004 г. дружеството отстъпи своя филиал Brandt Components (завода в Nevers) на австрийската група ATB за сумата от 3 млн. EUR. Ето защо не става въпрос за отписване (43), нито за закриване на дейност. Следователно тази мярка не е изключена от цитираната разпоредба на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране. Отстъпената през март 2004 г. (44) дейност е имала през 2003 г. оборот от 35,4 млн. EUR - съответстващ на 4 % от оборота на дружеството за 2003 г. - и 306 работници и служители - съответстващи на 6 % от работниците и служителите в дружеството. То е взело участие в проектирането, разработването, производството и продажбите на електродвигатели за перални машини. Това прехвърляне е довело следователно до намаляване на присъствието на дружеството на пазара за резервни части за перални машини.
(100)
Последната мярка обаче не може да се смята за валидна компенсаторна мярка. Продажбата на Brandt Components е извършена около три години и половина преди уведомяването за разглежданата помощ. От друга страна, тази мярка не намалява присъствието на FagorBrandt на пазара на големи електродомакински уреди (45), който е главният пазар, на който FagorBrandt запазва присъствието си. Ето защо тази мярка не имала за цел и не е могла да доведе до намаляване на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от предоставянето на планираната помощ.
6.5.3. Допълнителни компенсаторни мерки, предложени от френските органи
(101)
За да отговорят на съмненията, изказани в решението за откриване на процедурата, относно недостатъчността на компенсаторните мерки, предмет на уведомлението, френските органи предлагат да се прекрати продажбата на хладилни уреди и готварски печки Vedette за срок от пет години. Освен това те предлагат или да се спре продажбата на миялни машини Vedette, или марката да бъде преотстъпена […].
(102)
Както беше посочено по-горе, FagorBrandt реализира [50-80] % от продажбите си на френския пазар, където през 2006 г. дружеството е имало пазарен дял [10-20] % по стойност и [10-20] % по обем. Това означава, че ако дружество FagorBrandt беше прекъснало своята дейност, главно конкурентите му на френския пазар щяха да имат полза от това, получавайки възможност да увеличат продажбите си. Следователно именно тези дружества са най-засегнати от оцеляването на FagorBrandt, станало възможно благодарение на помощта. Напротив, продажбите на FagorBrandt на италианския пазар са много ограничени. Като компенсаторна мярка Комисията отдава предпочитание на спирането на продажбите на миялни под марката Vedette пред преотстъпването на марката […], тъй като продуктите от марката Vedette (46) се продават изключително на френския пазар, докато продуктите […] се продават главно […].
(103)
Важно е следователно да се анализира степента на тези допълнителни компенсаторни мерки, за да се установи дали те са достатъчни.
(104)
Продажбите на хладилни уреди (хладилници и фризери) от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [10-20] млн. EUR, т.е. [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(105)
Спирането на продажбите на хладилните уреди за срок от пет години ще даде възможност на конкурентите, работещи на френския пазар, да засилят своите позиции в хладилния сектор. Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt - който държи пазарен дял на стойност […] % - на пазара за хладилници във Франция са Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) и Electrolux ([…] %). На пазара за фризери основните конкуренти на FagorBrandt ([…] %) са Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) и Electrolux ([…] %).
(106)
Продажбите на готварски печки от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [5-10] млн. EUR, или [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(107)
Спирането на продажбите на готварски печки за срок от пет години ще даде следователно възможност на конкурентите да засилят своите позиции на пазара на тези уреди. Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt (който държи пазарен дял на стойност […] %) на пазара за готварски печки във Франция са Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) и Candy ([…] %).
(108)
Продажбите на миялни машини от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [5-10] млн. EUR, или [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(109)
Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt (който държи пазарен дял на стойност […] %) на пазара за миялни машини във Франция са BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) и Electrolux ([…] %). Следователно спирането на продажбите на миялни машини под марката Vedette ще даде възможност на конкурентите да разширят своето присъствие на пазара.
(110)
Накратко, продуктите Vedette, чиито продажби ще бъдат спрени, представляват [0-5] % от годишния оборот на групата (47). Френските органи отбелязват, че това ще наложи съществени корекции в дружеството […].
6.5.4. Заключение относно компенсаторните мерки, предложени от френските органи, и налагането на допълнителна компенсаторна мярка от Комисията
(111)
Предложените компенсаторни мерки са спиране на продажбите за срок от пет години на някои продукти (готварски печки, хладилни уреди и миялни машини) от марката Vedette (48) и преотстъпване на Brandt Components. Става въпрос за съществено намаляване на присъствието на пазара (т.е. не незначително), но в ограничена степен.
(112)
Въпреки това Комисията смята, че компенсаторната мярка относно марката Vedette, предложена от френските органи, е единствената валидна компенсаторна мярка и тя не е достатъчна. Следователно Комисията реши да наложи като условие за съвместимост удължаване с още три години на прекъсването на продажбите на продуктите от марката Vedette. Това означава, че предложената мярка със срок от пет години ще бъде удължена с още три години, т.е. общата продължителност ще бъде осем години.
(113)
Според информацията, с която разполага Комисията към 21 октомври 2008 г., въздействието от тази компенсаторна мярка (КМ) по отношение на загубата на оборот може да се изчисли по два начина чрез таблица 2 по-долу (49).
Таблица 2
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Оборот FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Въздействие от КМ, оптимистична прогноза
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Въздействие от КМ, песимистична прогноза
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Данните в таблица 2 за годините от 2009 до 2012 г. са предоставени от френските органи и FagorBrandt относно въздействието на предложената компенсаторна мярка (за това въздействие вж. също съображение 147 и следващи).
(115)
Първият начин за изчисляване на въздействието на допълнителната компенсаторна мярка, наложена от Комисията, е да се умножи по три дефицитът от предходната година, изчислен от френските органи (т.е. за 2012 г.). При оптимистичен сценарий за предприятието това въздействие е 3 × [40-60] млн. EUR, т.е. [120-180] млн. EUR.
(116)
Втори начин за изчисляване на въздействието на допълнителната компенсаторна мярка е да се екстраполират цифрите от 2013 г. до 2016 г., като се приложи линейно увеличение от [1,5-3] % към цифрите за 2012 г. в съответствие с ръста на оборота, изчислен от дружеството на [1,5-3] % между 2009 г. и 2012 г. Поради причините, посочени в съображение 125 и следващи, тази хипотеза за ръста на оборота действително се смята за разумна с оглед на стратегията на групата и перспективите на пазара. От тази гледна точка при оптимистичен сценарий за дружеството компенсаторната мярка ще лиши FagorBrandt от оборот в размер на [120-180] млн. EUR.
(117)
Предложената компенсаторна мярка изглежда подходяща и достатъчна сама по себе си, за да се намали пропорционално отрицателното въздействие върху конкуренцията, произтичащо от предоставянето на въпросната помощ. При оптимистичен сценарий тя ще лиши дружеството от оборот в размер на [120-180] млн. EUR за периода 2014-2016 г. Този нереализиран оборот ще позволи на конкурентите да увеличат своите продажби. Компенсаторната мярка също ще затрудни дружеството при новото въвеждане на засегнатите продукти Vedette след 8 години отсъствие от пазара (в момента се продават само перални машини с марката Vedette). В действителност, дори ако марката не е напълно изчезнала, разходите за връщането ѝса пропорционални на годините на отсъствие от пазара. Колкото по-дълго марката отсъства от пазара, толкова по-голяма ще бъде загубата на популярност.
(118)
Освен това трябва да се провери дали тази нова компенсаторна мярка позволява да се компенсира и конкурентното предимство, произтичащо от кумулативния ефект на италианската помощ и помощта за преструктуриране. Може да се счита, че към 21 октомври 2008 г. FagorBrandt е разполагало със сума от 3 190 878,02 EUR (около 4 млн. EUR с лихвите), която не е трябвало да получи. Това предимство има въздействие върху конкуренцията: дружеството е разполагало с допълнителни средства. Въпреки това допълнителната компенсаторна мярка води до компенсация на това нарушение на конкуренцията.
(119)
В таблица 3 по-долу е показана нетната загуба (отрицателния свободен паричен поток), свързана с компенсаторната мярка. Цифрите за годините 2009-2012 г. са предоставени на Комисията от френските органи. Цифрите за годините 2013-2016 г. са екстраполация, получена чрез увеличаване с [1,5-3] % на година на цифрите за 2012 г. (50)
Таблица 3
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Краен резултат без КМ
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Въздействие от КМ, оптимистична прогноза
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Въздействие от КМ, песимистична прогноза
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Следователно изглежда, че при оптимистичен сценарий (за дружеството) три допълнителни години лишават FagorBrandt от средства в размер на [10-20] млн. EUR (ако цифрата за 2012 г. се умножи по 3) и [10-20] млн. EUR (ако се сумират екстраполираните цифри). С други думи, налагането на тази нова мярка компенсира до голяма степен предимството от ликвидните средства в размер на около 4 млн. EUR.
(121)
И накрая, фактът, че компенсаторните мерки се простират отвъд края на периода на преструктуриране (31 декември 2012 г.), не ги прави неподходящи. Ако компенсаторните мерки се дължат на предоставянето на помощ за преструктуриране, те не са част от самия процес на преструктуриране, а представляват обезщетение за конкурентите на подпомаганото дружество за компенсиране на вредите за конкуренцията, които може да се наложи да понесат. Техният ефект и тяхната употреба не са застрашени от факта, че те обхващат период, който надхвърля периода на преструктуриране, доколкото те са били въведени поради операция за преструктуриране, улеснена от държавна помощ, и следователно имат за цел и ефект компенсиране на вредите за конкуренцията, произтичащи от помощта.
(122)
Поради това Комисията счита, че тези мерки позволяват да бъдат избегнати прекомерните нарушения на конкуренцията по смисъла на точки 38-40 от насоките относно помощите за преструктуриране.
6.6. Възстановяване на жизнеспособността на дружеството
6.6.1. План за преструктуриране, пазарни перспективи и надеждност на прогнозите, включени в плана за преструктуриране
(123)
Планът за преструктуриране на FagorBrandt, който вече е започнал, предвижда по същество:
-
пренасочване и целево развитие към […];
-
рационализация на политиката на закупуване и […];
-
преустановяване на дейности и закриване на производствени обекти (51);
-
съкращения на персонала (52);
-
мерки, имащи за цел да засилят устойчивостта на дружеството (53).
(124)
След анализ Комисията потвърждава това, което обяви в решението си за откриване на процедурата, т.е. счита, че този план отговаря на изискванията на точки 35-37 от насоките относно помощите за преструктуриране. С други думи, планът за преструктуриране позволява да се възстанови в дългосрочна перспектива жизнеспособността на дружеството.
(125)
Комисията държи обаче да представи по-долу своя анализ и изводи за перспективите за пазара и надеждността на прогнозите, съдържащи се в плана за преструктуриране.
(126)
Комисията направи оценка на прогнозите, произтичащи от плана за преструктуриране, и по-специално по отношение на растежа. Комисията припомня, че само данните, налични през октомври 2008 г., са взети под внимание в настоящото решение.
(127)
Според CECED (54) развитието на европейския пазар по обем между 2005 г. и 2007 г. показва умерен растеж в Западна Европа (с около 2 % годишно) и непрекъснат растеж в Източна Европа (около 7 % годишно). Въпреки това последният процент на растеж е несигурен, тъй като под въздействието на колебанията на икономиката двуцифрен ръст може лесно да се редува с двуцифрен спад.
(128)
Ако в дългосрочен план може да се очаква сближаване на потребителското поведение на Източна Европа с това на Западна Европа, ниската покупателна способност на страните от Източна Европа води до съсредоточаване на търсенето върху продукти от първа необходимост (перална машина или хладилник) и то в нискотарифната част на търговската гама. Тъкмо на тези пазари обаче са навлезли турските и азиатските конкуренти.
(129)
Потенциалните пазари за FagorBrandt са следователно в Западна Европа, тъй като те са с по-висока цена, но и с по-голям обем и са по-малко насочени към продуктите от нискотарифната част на търговската гама, по които FagorBrandt не може вече да бъде конкурентоспособен и които са причина за големия растеж в Източна Европа.
(130)
По-специално, основният пазар на FagorBrandt е френският пазар, където групата реализира [50-80] % от продажбите си, [80-100] % от своите обеми и където работят [80-100] % от работниците и служителите на групата. Според GIFAM (55) пазарът на големи електродомакински уреди във Франция е отбелязал през 2007 г. ръст от 1 % спрямо 2006 г. както по обем, така и по стойност. По-конкретно, пазарът на уредите […], върху които FagorBrandt иска да се съсредоточи, е показал ръст от […] % спрямо 2006 г. по същото време, когато за уредите […] продажбите са намалели с […] %.
(131)
Резултатите по вид продукти показват, че водещите пазари, които се развиват в Европа, и по-специално във Франция, са главно тези на продуктите […]. Ръстът на продуктите […] е значителен, докато хладилните продукти са почти в застой, както се вижда от следната таблица, взета от проучването на GIFAM:
Таблица 4
(132)
Ето защо изборът на FagorBrandt, от една страна, да се съсредоточи върху […] и от друга страна, да развива […], изглежда съобразен с развитието на различните сегменти и продукти.
(133)
Комисията, след като анализира другите основни елементи на плана за преструктуриране, имащи за цел да докажат основателността на прогнозите относно дългосрочната оперативна рентабилност на FagorBrandt, счита, че въпросните прогнози от таблица 5 са реалистични.
Таблица 5
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
Оборот FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Краен резултат
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Поради това останалата част от анализа ще се ограничи до две конкретни съмнения относно реалистичността и достатъчността на плана за преструктуриране, които бяха изказани в решението за откриване на процедурата.
(135)
Първо, Комисията искаше обяснения относно очаквания ръст от 20 % на оборота през 2007 г. Френските органи обясниха, че обхватът на дейност на FagorBrandt е бил променен през 2006 г. поради това, че Fagor е предоставило на FagorBrandt продажбите на марката Fagor на британския и френския пазар, а после и всички френски дейности на Fagor. (56). Годишният оборот от тези дейност се оценява на [50-100] млн. EUR за 2007 г. и бе включен в оборота на FagorBrandt за 2007 г. При запазване на същия географски периметър прогнозният ръст на оборота беше само [5-10] %. По-късно Франция съобщи на Комисията оборота, който е бил действително реализиран през 2007 г. Той възлиза на 903 млн. EUR срещу 779,7 млн. EUR през 2006 г., т.е. ръст от порядъка на 16 % между двете години.
(136)
Второ, Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране не посочва как FagorBrandt възнамерява да се справи с възстановяването на несъвместимата помощ, получена от неговия италиански филиал, поставяйки по този начин под въпрос възстановяването на жизнеспособността на дружеството. Френските органи уточниха, че възстановяването на италианската помощ за сметка на Brandt Italia трябва вероятно да бъде под 200 000 EUR (вж. съображение 70 и следващи). Въпреки това, както бе посочено от Комисията (вж. съображение 75 и следващи), размерът на италианската помощ, която трябва да бъде взета под внимание за целите на настоящото решение, възлиза на 3 190 878,02 EUR, към които трябва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г. Комисията счита обаче, че възстановяването на тази сума, което трябва да се предвиди, не оказва влияние върху възстановяването на жизнеспособността на предприятието, доколкото FagorBrandt трябва да увеличи своя собствен принос с 3 190 878,02 EUR и лихвите (в това отношение вж. съображение 153 и следващи).
(137)
Въз основа на горните съображения Комисията стигна до заключение, че съмненията относно възстановяването на жизнеспособността, повдигнати в решението за откриване на процедурата, са разсеяни.
6.6.2. Съмнения относно жизнеспособността, изказани от една заинтересована страна
(138)
Както беше вече посочено, поискалият анонимност конкурент оспорва, че преструктурирането може да възстанови дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Първо, той счита, че дружеството е трябвало да премести част от производството си към зони с ниски производствени разходи, където да се възползва от икономии от мащаба. Второ, дружеството няма да може да се справи с инвестициите, необходими за усъвършенстване на неговите продукти в индустрия, която изисква ежегодно големи инвестиции в промишлено оборудване, концепция, научни изследвания и развойна дейност. Накрая той подчертава, че дружеството остава твърде малко в сравнение със своите конкуренти. В следващите съображения Комисията ще се постарае да провери дали тези мнения на поискалия анонимност конкурент не поставят под съмнение нейните заключения относно възстановяването на жизнеспособността.
(139)
Относно необходимостта от преместване на част от производството в страни с по-малки производствени разходи Комисията отбелязва, че френските органи са дали точен отговор по тази точка. Те напомнят, че насоченото развитие на FagorBrandt (иновационни продукти с висока добавена стойност), както и това на някои от неговите чисто европейски конкуренти, не се съгласува с преместване на тяхното производство в страни с ниски производствени разходи. […] За основните производители разполагането на производствени единици в страните с ниски производствени разходи отговаря също на желанието им да развиват там продажбите.
(140)
Относно твърденията на поискалия анонимност конкурент във връзка с невъзможността на FagorBrandt да се справи с големите инвестиции, необходими за да остане дружеството конкурентоспособно, и с прекалено малкия му размер в сравнение с основните дружества в бранша, Комисията отбелязва, че самата тя е посочила в точка 8 от решението за откриване на процедурата, че тези елементи са допринесли за затрудненията на дружеството. Тя отбелязва впрочем, че планът за преструктуриране отговаря, както изглежда, на тези предизвикателства. И наистина дружеството възнамерява да се съсредоточи върху […]. Освен това Комисията отбелязва, че някои дружества от сектора, въпреки по-малкия си размер в сравнение с основните производители и голямото си производство в страните от Западна Европа, успяват да останат конкурентоспособни, като се съсредоточават върху определени продукти и сегменти (това са или участници в пазарни ниши, като Miele, Smeg, Liebherr, Teka, или дребни производители с национален обхват, като Candy и Gorenje). От друга страна, Комисията отбелязва, че все по-голямата интеграция на FagorBrandt в групата Fagor допринася също за решаване на проблемите, свързани с неговата големина. Накратко казано, Комисията признава, че повдигнатите от конкурента въпроси представляват предизвикателства за FagorBrandt, но счита, че планът за преструктуриране е в състояние да се справи с тях и дава достатъчно голяма вероятност за възстановяването на жизнеспособността.
(141)
Въз основа на изложеното Комисията счита, че коментарите на поискалия анонимност конкурент не поставят под въпрос нейната оценка, че планът за преструктуриране дава възможност да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на FagorBrandt.
6.6.3. Ефект от компенсаторните мерки за възстановяване на жизнеспособността
(142)
Накрая, отново във връзка с възстановяването на дългосрочна жизнеспособност, Комисията трябва, както се предвижда в последното изречение на точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране, да прецени дали предвидените компенсаторни мерки не застрашават жизнеспособността на дружеството. Както бе анализирано, френските органи предложиха компенсаторни мерки, които не бяха включени във финансовите прогнози, приложени към уведомлението. Комисията счита тези мерки за необходими, следователно те трябва да бъдат изпълнени. Що се отнася до мерките, спирането на продажбите на хладилните и готварските уреди, както и на миялните машини под марката Vedette за срок от пет години, ще доведе до влошаване на финансовите резултати на дружеството, поради което трябва да се гарантира, че тези мерки са поносими за дружеството.
(143)
Според френските органи в таблици 6 и 7 са показани финансовите резултати на дружеството, като се вземе предвид изпълнението на компенсаторните мерки, предложени от френските органи. Таблица 6 описва оптимистичен сценарий, а таблица 7 - песимистичен сценарий.
Таблица 6
Спиране на продажбите на хладилници, печки и миялни с марка Vedette (млн. EUR)
Оптимистичен сценарий
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Оборот
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Брутна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат преди еднократните елементи
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Резултат преди данъци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетен резултат
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Кумулиран поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Таблица 7
Спиране на продажбите на хладилници, печки и миялни с марка Vedette (млн. EUR)
Песимистичен сценарий
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Оборот
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Брутна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат преди еднократните елементи
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Резултат преди данъци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетен резултат
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Кумулиран поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Таблици 6 и 7 се основават на следните хипотези относно загубите на оборот, до които ще доведе изтеглянето на редица типове продукти, продавани под марката Vedette. Такова изтегляне може да доведе до следните ефекти:
а)
спад на продажбите на типа продукти под марката Vedette, които са изтеглени от търговската мрежа;
б)
спад на продажбите на другите типове продукти, продавани под марката Vedette (57) (неблагоприятен ефект върху цялата група продукти от марката Vedette);
в)
спад на продажбите на други марки (неблагоприятен ефект на портфейла върху всички марки на групата FagorBrandt).
(145)
Оптимистичният сценарий взема предвид само ефекти а) и б) от съображение 144 и загубата, дължаща се на спирането на продажбите на един продукт, ще представлява загуба със [70-90] % от оборота на спряната продуктова линия (останалите [10-30] % се компенсират от FagorBrandt чрез увеличаване на продажбите на идентични продукти с марка, различна от Vedette) и с [20-30] % от оборота на другите продукти, продавани под марката Vedette. Песимистичният сценарий взема предвид ефекта, посочен в буква в) от съображение 144, като се предполага очаквана загуба от [110-130] % за спряната продуктова линия (загубата може да засегне не само 100 % от оборота на спряната продуктова линия, но и да повлияе на други продукти и марки освен спрения от продажба продукт) и [20-40] % за другите продукти, продавани под марката Vedette. Френските органи обясняват, че подобна песимистична хипотеза отговаря на положение, в което дружеството вече е било: през 2003 г. то е решило да се откаже от продажбите на микровълнови печки с марката Vedette във Франция, за да съсредоточи всичките си усилия върху марката Brandt, чиито продажби са били особено големи. Това спиране е довело до много неблагоприятен ефект, тъй като не само е бил загубен целият реализиран оборот на марката Vedette, но загубата е засегнала и марката Brandt (общи загуби от двете марки уреди […] за две години, отнесени към първоначалните продажби от […] единици, от които […] с марката Vedette, т.е. загуба от [120-140] % от спрените обеми) (58).
(146)
Въз основа на анализа на данните, включени в двете горни таблици, и на други данни, предоставени от френските органи, Комисията отбелязва, че въпросните компенсаторни мерки ще отслабят дружеството, защото ще причинят влошаване на резултатите на дружеството от 2009 г. - годината на тяхното прилагане. Въпреки това дружеството ще се върне към положителен нетен резултат от 2010 г., който ще се увеличи през следващите години. Поради това Комисията счита, че компенсаторните мерки, предложени от френските органи, макар и отслабващи дружеството, няма да попречат на възстановяването на неговата жизнеспособност.
(147)
Това заключение не се опровергава от налагането на допълнителна компенсаторна мярка от Комисията, а именно необходимостта да се удължи с три години прекъсването на продажбите на съответната марка Vedette.
(148)
Както се вижда от таблица 3, която показва влиянието на допълнителната компенсаторна мярка върху крайния резултат на дружеството, този резултат ще остане положителен през годините 2014-2016 г. с прогнозиран ръст от [1,5-3] %. Следователно се налага същият извод по отношение на компенсаторната мярка, определена от Комисията: макар и отслабваща дружеството, тя няма да попречи на възстановяването на неговата жизнеспособност.
6.7. Свеждане на помощта до минимум: реален принос без помощта
(149)
За да бъде помощта одобрена, необходимо е в съответствие с точки 43-45 от насоките относно помощите за преструктуриране размерът и интензитетът на помощта да бъдат сведени до абсолютния минимум, необходим за преструктуриране в зависимост от финансовите ресурси на дружеството, на неговите акционери или на бизнес групата, към която то принадлежи. Получателите на помощта трябва да направят значителен принос към плана за преструктуриране от своите собствени ресурси, включително чрез продажбата на активи, които не са от жизненоважно значение за оцеляването на дружеството, или чрез външно финансиране, получено при пазарни условия.
(150)
Както е посочено в точка 43 от решението за откриване на процедурата, разходите за преструктурирането, както са описани в уведомлението на френските органи, възлизат на 62,5 млн. EUR. Предприятието възнамерява да внесе 31,5 млн. EUR и да получи помощ в размер на 31 млн. EUR.
млн. EUR
%
Разходи за преструктуриране
62,5
100 %
Финансирани от:
Собствен принос на получателя
4,6
7,4 %
Принос на акционерите
26,9
43 %
Държавна помощ
31
49,6 %
(151)
В точка 44 от решението за откриване на процедурата Комисията изказва две съмнения относно тези данни. От една страна, Комисията иска от френските органи да се обосноват защо не са включили възстановяването на помощта по член 44е в разходите за преструктуриране. От друга страна, Комисията иска обяснение за характера на собствения принос на получателя.
(152)
Френските органи отговориха на второто съмнение, като посочиха, че собственият принос на получателя се състои от банкови заеми, взети от FagorBrandt при пазарни условия. Те уточняват, че дружеството е договорило през 2006 г. банкови заеми в размер на [20-40] млн. EUR, увеличени до [20-40] млн. EUR през 2007 г. (59) Те са обезпечени с […]. Комисията отбелязва, че става въпрос за „външно финансиране, получено при пазарни условия“ съгласно определението в точка 43 от насоките относно помощите за преструктуриране и следователно представлява приемлив принос.
(153)
По отношение на първото съмнение, изказано от Комисията, френските органи посочват, че възстановяването на несъвместима помощ не може да бъде квалифицирано a priori като разходи за преструктуриране (нито като собствен принос на дружеството получател по смисъла на точки 43 и 44 от насоките относно помощите за преструктуриране). Именно по тази причина те не са включили помощта по член 44е в разходите за преструктуриране. Те посочват обаче, че това възстановяване, оценено на около [25-30] млн. EUR (заедно с лихвите), е включено естествено в приложения към уведомлението бизнес план като всеки друг нормален финансов разход. Комисията счита, че е наложително възстановяването да бъде взето предвид в бизнес плана, както е направено в този случай (60).
(154)
Трябва също да се вземе предвид обаче, че към 21 октомври 2008 г. италианската помощ, получена от Brandt Italia, е възлизала на 3 190 878,02 EUR, към която трябва да бъдат добавени и лихвите. Затова не може да се изключи, че в собствения принос, планиран от дружеството, се съдържа тази сума. Следователно собственият принос на получателя спада под изисквания праг от 50 % съгласно точка 44 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(155)
Следователно, за да се гарантира, че собственият принос на дружеството е напълно лишен от подпомагане и представлява най-малко 50 % от разходите за преструктурирането, Комисията налага като условие към настоящото положително решение увеличение на собствения принос със същия размер като италианската помощ, а именно 3 190 878,02 EUR - сума, към която следва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г.
(156)
По-конкретно, собственият принос за разходите за преструктуриране, предложен от FagorBrandt, следва да се увеличи с тази сума (чрез заем, чрез акционерни вноски или други начини) преди края на периода на преструктуриране на предприятието, определен за 31 декември 2012 г. Френските органи трябва да предоставят доказателство за това увеличение в срок от два месеца след изтичане на срока на 31 декември 2012 г.
(157)
Що се отнася до твърдението на конкурента, пожелал анонимност, че помощта не е ограничена до минимум, Комисията потвърждава, че освен проверката на съответствието с формалния критерий за собствен принос над 50 %, тя също е преценила дали помощта е ограничена до стриктния минимум, по-специално въз основа на критериите, посочени в точка 45 от насоките относно помощите за преструктуриране. Комисията смята, че това е така и че размерът на помощта не позволява на дружеството да разполага с „прекомерна ликвидност, която то би могло да използва за агресивни, нарушаващи пазара действия, несвързани с процеса на преструктуриране“.
(158)
Комисията отбелязва по-специално, че след отпускането на помощта и в края на периода на преструктуриране групата ще има все още значителни дългове, като съотношението дълг/собствен капитал ще бъде по-голямо от единица. Затова FagorBrandt ще трябва на първо място да използва получените парични средства за намаляване на степента на задлъжнялост.
6.8. Принцип на еднократност
(159)
В съответствие с точка 72 и следващи от насоките относно помощите за преструктуриране помощта за преструктуриране трябва да се разрешава само веднъж за период от десет години.
(160)
В този случай френската и италианската помощ, които предприятието FagorBrandt е получило, не могат да бъдат определени като помощи за оздравяване и преструктуриране. Действително, в момента на предоставянето на тези помощи съответно през 2002 г. и 2003 г. FagorBrandt не е било в затруднено положение, както бе доказано в съображения 45-56.
(161)
Следователно принципът на еднократност, наложен от насоките относно помощите за преструктуриране, е спазен.
6.9. Цялостно изпълнение на плана
(162)
Планът за преструктуриране на FagorBrandt, включително всички ангажименти на Франция, трябва да бъде изпълнен в своята цялост (61). Комисията иска да бъде осведомена за напредъка по изпълнението на плана, както и за свързаните с него ангажименти.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(163)
Помощта може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, ако всички наложени условия бъдат спазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Франция възнамерява да приведе в действие в полза на дружеството FagorBrandt, възлизаща на 31 млн. EUR, е съвместима с вътрешния пазар при условията, предвидени в член 2.
Член 2
1. Френските органи са длъжни да спрат изплащането на помощта в полза на дружеството FagorBrandt, посочена в член 1 на настоящото решение, до реалното възстановяване от FagorBrandt на несъвместимата помощ, посочена в Решение 2004/343/ЕО на Комисията (62) от 16 декември 2003 г.
2. Планът за преструктуриране на FagorBrandt, представен на Комисията от Франция на 6 август 2007 г., е изпълнен изцяло.
3. Собственият принос за разходите за преструктуриране, предложен от FagorBrandt, в размер на 31,5 млн. EUR трябва да се увеличи с 3 190 878,02 EUR, както и с лихвите по тази сума за периода от предоставянето на италианската помощ на FagorBrandt до 21 октомври 2008 г. Това увеличение трябва да се извърши преди края на периода на преструктуриране на предприятието, определен за 31 декември 2012 г. Френските органи трябва да предоставят доказателство за това увеличение в рамките на два месеца след изтичане на срока на 31 декември 2012 г.
4. FagorBrandt спира продажбата на хладилни уреди, готварски печки и миялни машини с марката Vedette за срок от осем години.
5. За да гарантира спазването на условията, предвидени в параграфи 1-4 от този член, Франция уведомява Комисията чрез ежегодни доклади за напредъка в преструктурирането на FagorBrandt, за възстановяването на несъвместимата помощ, посочена в параграф 1, за изплащането на съвместимата помощ и за прилагането на компенсаторните мерки.
Член 3
Франция уведомява Комисията в срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение за мерките, предприети за неговото спазване.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 25 юли 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. liepos 25 d.
dėl valstybės pagalbos SA.23839 (C 44/2007) kurią Prancūzija skyrė įmonei „FagorBrandt“
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 5043)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/283/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtus straipsnius (2) ir atsižvelgdama į šias pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2007 m. rugpjūčio 6 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo pagalbą grupei „FagorBrandt“.
(2)
2007 m. spalio 10 d. raštu Komisija Prancūzijai pranešė apie savo sprendimą pradėti procedūrą dėl šios pagalbos, numatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 108 straipsnio 2 dalyje;
(3)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti su šia pagalba susijusias pastabas.
(4)
Komisija gavo trijų suinteresuotųjų šalių - dviejų konkurentų ir pagalbos gavėjos - pastabas. Įmonė „Electrolux“ savo pastabas išdėstė 2007 m. gruodžio 14 d. rašte. Po 2008 m. vasario 20 d. įvykusio susitikimo su Komisijos tarnybomis ši įmonė 2008 m. vasario 26 d. ir kovo 12 d. raštuose pateikė papildomų pastabų. Vienas konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, pateikė pastabas 2007 m. gruodžio 17 d. raštu (4). „FagorBrandt“ savo pastabas pateikė 2007 m. gruodžio 17 d. raštu. 2008 m. sausio 15 d. ir kovo 13 d. raštais Komisija perdavė šias pastabas Prancūzijai, sudarydama pastarajai galimybę jas pakomentuoti, ir gavo Prancūzijos komentarus, išdėstytus atitinkamai 2008 m. vasario 15 d. rašte ir dokumente, pateiktame 2008 m. kovo 18 d. įvykusio susitikimo metu (žr. 5 konstatuojamąją dalį).
(5)
2007 m. lapkričio 13 d. raštu Prancūzija pateikė Komisijai savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. 2008 m. kovo 18 d. įvyko Komisijos tarnybų, Prancūzijos valdžios institucijų ir „FagorBrandt“ susitikimas. Po šio susitikimo Prancūzijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2008 m. balandžio 24 d. ir gegužės 7 d. raštuose. Antrasis minėtų šalių susitikimas įvyko 2008 m. birželio 12 d. Po šio susitikimo Prancūzijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2008 m. liepos 9 d. rašte. 2008 m. liepos 15 d. Komisija paprašė papildomos informacijos; Prancūzijos valdžios institucijos ją pateikė 2008 m. liepos 16 d.
(6)
2008 m. spalio 21 d. dėl „FagorBrandt“ restruktūrizavimui suteiktos 31 mln. EUR pagalbos Komisija priėmė teigiamą sprendimą su sąlygomis (5) (toliau - 2008 m. spalio 21 d. sprendimas).
(7)
2012 m. vasario 14 d. Teismas šį sprendimą panaikino (6) (toliau - 2012 m. vasario 14 d. Teismo sprendimas) dėl dviejų akivaizdžių vertinimo klaidų: pirma, buvo atsižvelgta į negaliojančią kompensuojamąją priemonę, ir antra, nebuvo ištirta ankstesnės Italijos valdžios institucijų suteiktos nesuderinamos pagalbos (toliau - Italijos suteikta pagalba), kuri tebėra neišieškota, ir pagalbos, kuriai pritarta, bendra įtaka konkurencijai.
(8)
Todėl Komisija turi priimti naują galutinį sprendimą. Remiantis Teismo praktika (7), priimdama šį sprendimą Komisija gali remtis tik tuomet, t. y. 2008 m. spalio 21 d., savo turėta informacija (žr. 6.2.2. skirsnį „Tyrimo laikotarpis“).
2. APRAŠYMAS
(9)
Aptariamoji pagalba yra restruktūrizavimo pagalba. Numatoma pagalbos suma - 31 mln. EUR. Šią dotaciją skiria Prancūzijos ekonomikos, finansų ir užimtumo ministerija. Pagalbos gavėja yra „“FagorBrandt“ S.A.“, turinti kelias pavaldžiąsias įmones, kurios vykdo gamybinę ir prekybinę veiklą.
(10)
Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad savo lėšomis ir be valstybės pagalbos „“FagorBrandt“ S.A.“ negalėtų susidoroti su jai kilusiais sunkumais. Prancūzijos teigimu, tiesiogine 31 mln. EUR dotacija bus galima padengti pusę restruktūrizavimo išlaidų (8).
(11)
„FagorBrandt“ grupė (toliau - „FagorBrandt“) netiesiogiai priklauso bendrovei „Fagor Electrodomésticos S. Coop“ (toliau - „Fagor“), pagal Ispanijos įstatymus įsteigtam kooperatyvui. Šios kooperatinės bendrovės kapitalą pasiskirstę maždaug 3 500 narių (darbuotojų-dalininkų), kurių nė vienam negali priklausyti daugiau kaip 25 % kooperatyvo kapitalo.
(12)
Pati „Fagor“ priklauso kooperatyvų grupei „Mondragón Corporación Cooperativa“ (toliau -MCC), kurios kiekvienas kooperatyvas išsaugo savo teisinį ir finansinį savarankiškumą. „Fagor“ priklauso MCC pramonės sektoriaus grupės namų ūkio skyriui.
(13)
2007 m. „FagorBrandt“ apyvarta siekė 903 milijonus EUR. Ji yra stambios namų ūkio įrangos gamintoja; ši įranga apima tris pagrindines prekių grupes: skalbimo (indaplovės, skalbyklės, drabužių džiovyklės ir skalbyklės-džiovyklės), šaldymo (šaldytuvai, šaldymo dėžės ir vertikalūs šaldikliai) ir valgio gaminimo (tradicinės orkaitės, mikrobangų krosnelės, viryklės, viryklių plokštės ir gartraukiai).
3. PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA
(14)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejonių dėl penkių dalykų: dėl draudimo teikti restruktūrizavimo pagalbą naujai įsteigtoms įmonėms apėjimo rizikos; dėl įpareigojimo grąžinti nesuderinamą pagalbą apėjimo rizikos; dėl įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo; dėl kompensuojamųjų priemonių nepakankamumo; dėl pagalbos apribojimo iki būtino mažiausio dydžio, pirmiausia dėl pagalbos gavėjos įnašo.
3.1. Draudimo teikti restruktūrizavimo pagalbą naujai įsteigtoms įmonėms apėjimo rizika
(15)
„FagorBrandt“, įsteigta 2002 m. sausį, pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau - restruktūrizavimo gairės) (9) 12 punktą buvo naujai įsteigta įmonė iki 2005 m. sausio, t. y. trejus metus nuo jos įsteigimo. Tai reiškia, kad tiek tuo metu, kai įmonė buvo atleista nuo mokesčių pagal Bendrojo mokesčių kodekso 44f straipsnį (toliau - pagalba pagal 44f straipsnį), tiek 2003 m. gruodį, kai Komisija paskelbė šia pagalbą nesuderinama ir nurodė ją susigrąžinti (10), „FagorBrandt“ buvo naujai įsteigta įmonė. Taigi pagal restruktūrizavimo gairių 12 punktą jai nebuvo galima skirti restruktūrizavimo pagalbos. Tai, kad įmonei tapus nebe naujai įsteigta įmone, kuriai galima skirti restruktūrizavimo pagalbą, Prancūzija dar nebuvo išieškojusi pagalbos, paskelbtos nesuderinama 2003 m. gruodį, gali reikšti, kad buvo apeitas restruktūrizavimo gairių 12 dalyje nustatytas draudimas.
3.2. Įpareigojimo susigrąžinti nesuderinamą pagalbą apėjimo rizika
(16)
Atkreipdama dėmesį į tai, kad pagalba, apie kurią pranešta, atrodė iš esmės skirta susigrąžinti pagalbai pagal 44f straipsnį, Komisija abejojo dėl to, ar šios pagalbos suteikimas nereiškia, kad apeinamas įpareigojimas susigrąžinti nesuderinamą pagalbą ir ar dėl to pastarosios pagalbos išieškojimas netampa beprasmis ir netenka veiksmingumo.
3.3. Abejonės dėl įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo
(17)
Kalbant apie įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimą, Komisija suabejojo dėl dviejų dalykų. Pirma, atkreipus dėmesį į tai, kad 2007 m. planuojama maždaug 20 % didesnė apyvarta, palyginti su praėjusiais metais, Komisijai kilo klausimas, kuo remiantis daroma tokia prognozė. Antra, Komisija pažymėjo, kad restruktūrizavimo plane nenurodoma, kaip „FagorBrandt“ rengiasi spręsti nesuderinamos pagalbos, kurią gavo jos pavaldžioji įmonė Italijoje, grąžinimo klausimą.
3.4. Kompensuojamųjų priemonių nepakankamumas
(18)
Komisijai taip pat kilo abejonių, ar priimtina tai, kad neįgyvendinamos restruktūrizavimo plane nustatytas priemones papildančios kompensuojamosios priemonės. Komisija priminė, kad:
(i)
Pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires (38-41 punktai) pagalbos gavėjai, atitinkantys „didelės įmonės“ kriterijų, įpareigojami įgyvendinti kompensuojamąsias priemones.
(ii)
Negavusi pagalbos „FagorBrandt“ pasitrauktų iš rinkos, be to, pagrindinės šios įmonės konkurentės yra Europos įmonės. Todėl „FagorBrandt“ pasitraukimas iš rinkos leistų jos konkurentėms Europoje labai padidinti savo produkciją ir pardavimą.
(iii)
Atrodo, kad remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punktu jau įgyvendinamų priemonių negalima laikyti kompensuojamosiomis priemonėmis.
(iv)
Galiausiai Komisija pabrėžė, kad gairėse, galiojusiose tuo metu, kai buvo nagrinėjami bendrovių „Bull“ (11) ir „Euromoteurs“ (12) atvejai, kuriuos nurodo Prancūzija, nebuvo nustatytas įpareigojimas įgyvendinti kompensuojamąsias priemones. Komisija pabrėžė ir kitus svarbius šių atvejų ir čia nagrinėjamo atvejo skirtumus.
3.5. Abejonės dėl pagalbos gavėjos įnašo
(19)
Galiausiai Komisija pareiškė abejonių dėl to, ar laikytasi restruktūrizavimo pagalbos gairių 43-44 punktuose nustatytų sąlygų. Prancūzijos valdžios institucijos pagalbos pagal 44f straipsnį susigrąžinimo neįtraukė į restruktūrizavimo išlaidas, be to, šios institucijos nepaaiškino, iš kur atsirado kai kurios sumos, priskirtos prie „pačios pagalbos gavėjos išteklių“.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
4.1. Įmonės „Electrolux“ pastabos
(20)
„Electrolux“ pažymi, kad siekdama spręsti su pasauline konkurencija susijusias problemas ji ėmėsi įgyvendinti didelius ir labai daug kainuojančius restruktūrizavimo planus. Norėdama išlikti konkurencinga ji buvo priversta imtis drastiškų priemonių, pavyzdžiui, uždaryti aštuonias gamyklas Vakarų Europoje, kurių produkcijos gamybą daugiausia perėmė kitos Europoje veikiančios įmonės ir naujos gamyklos Lenkijoje bei Vengrijoje. Panašias restruktūrizavimo operacijas atliko dauguma stambios namų ūkio įrangos sektoriaus įmonių. Taigi „Electrolux“ skundžiasi dėl to, kad „FagorBrandt“ galėjo gauti dotaciją, padėjusią jai išvengti padėties, kurią likusi sektoriaus dalis turi suvaldyti panašios paramos negavusi. Todėl, pasak „Electrolux“, ši pagalba iškraipo konkurenciją kitų įmonių sąskaita.
4.2. Antrojo konkurento pastabos
(21)
Pirma, šis konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, mano, kad numatyta pagalba nepadės įmonei atkurti ilgalaikio gyvybingumo. Jis mano, kad siekiant užtikrinti įmonės išlikimą reikia atlikti esminį pramoninį reorganizavimą. Tačiau šis konkurentas mano, kad „FagorBrandt“ neturės pakankamai išteklių būtinoms investicijoms finansuoti. Pagalba taip pat nepadės šiai įmonei pasiekti dydžio, būtino norint pagerinti savo padėtį derantis su didžiaisiais platintojais, kurie teikia pirmenybę Europos Sąjungos rinkoje geriau įsitvirtinusiems tiekėjams.
(22)
Antra, šis konkurentas mano, kad pagalba nėra apribota iki būtino mažiausio dydžio, nes „FagorBrandt“ gali gauti restruktūrizavimui reikiamą finansavimą iš savo akcininko ir kooperatyvo (t. y. MCC, į kurį įeina „Caja Laboral“ bankas), kuriam minėtas akcininkas priklauso.
(23)
Trečia, šis konkurentas mano, kad pagalba gali paveikti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. Viena vertus, dauguma šio sektoriaus įmonių gamina savo produkciją Europoje, taigi gali būti laikomos Europos įmonėmis. Konkuruojančios Azijos ir Turkijos įmonės gerai įsitvirtinusios tik kai kurių prekių rinkose. Kita vertus, Europos lygiu „FagorBrandt“ yra penkta pagal dydį šios produkcijos gamintoja ir užima tvirtą poziciją Prancūzijos, Ispanijos ir Lenkijos rinkose. Todėl šis konkurentas mano, kad nesant kompensuojamųjų priemonių Komisija negali pripažinti pagalbos suderinama.
(24)
Ketvirta, dėl anksčiau Prancūzijos ir Italijos suteiktos neteisėtos pagalbos darytinos dvi išvados: „FagorBrandt“ nuolat susiduria su sunkumais, todėl kyla abejonių dėl jos gyvybingumo, be to, pagalba apie kurią pranešta, tikriausiai bus panaudota neteisėtai pagalbai grąžinti, taip apeinant įpareigojimą grąžinti tokią pagalbą.
4.3. “FagorBrandt“ pastabos
(25)
“FagorBrandt“ pastabos panašios į Prancūzijos valdžios institucijų pastabas, kurios glaustai išdėstytos toliau.
5. PRANCŪZIJOS KOMENTARAI
5.1. Prancūzijos komentarai dėl sprendimo pradėti procedūrą
(26)
Dėl galimo pagalbos naujai įsteigtoms įmonėms draudimo apėjimo Prancūzijos valdžios institucijos neginčija, kad pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 12 punktą „FagorBrandt“ trejus metus nuo jos įkūrimo turi būti laikoma naujai įsteigta įmone. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad klausimą dėl galimos restruktūrizavimo pagalbos „FagorBrandt“ pradėta kelti tik 2006 m. atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais įmonė susidūrė nuo 2004 m., ir į jos finansinės padėties blogėjimą nuo 2005 m., t. y. penktaisiais jos gyvavimo metais. Kitaip tariant, įmonė neturėjo pagrindo prašyti restruktūrizavimo pagalbos, kol jos padėtis netapo tokia, kad ši pagalba būtų pateisinama, t. y. 2006 m. Todėl klausimas dėl galimo „trejų metų taisyklės“ nesilaikymo nekeltinas.
(27)
Dėl galimybės, kad suteikiant pagalbą, apie kurią pranešta, įpareigojimas susigrąžinti pagalbą tampa neveiksmingu Prancūzija primena, kad “FagorBrandt“ nėra sunkumus patirianti įmonė tik dėl to, kad turi grąžinti suteiktą pagalbą. Iš tikrųjų jos finansiniai sunkumai prasidėjo 2004 m. ir padėtis labai pablogėjo 2005-2006 m. Komisija sprendime pradėti procedūrą pripažino, kad įmonė yra sunkumus patirianti įmonė pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires. Todėl Prancūzija daro išvadą, kad įmonei gali būti skirta restruktūrizavimo pagalba, jei įvykdytos ir kitos tokiai pagalbai gauti nustatytos sąlygos. Klausimas, ar įmonė išliktų 2007 arba 2008 m., jei neturėtų grąžinti pagalbos, nekeltinas, nes pagalbą grąžinti privaloma pagal Komisijos 2003 m. priimtą neigiamą sprendimą dėl pagalbos pagal 44f straipsnį. Taigi pagalbos skyrimas pateisinamas dėl finansinių sunkumų, susidariusių dėl įmonės jau patirtų restruktūrizavimo išlaidų, dar nebaigto restruktūrizavimo ir visų kitų išlaidų, į kurias turi atsižvelgti įmonė, įskaitant pagalbos grąžinimą.
(28)
Dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo ir dviejų abejonių, išreikštų sprendime pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijų nuomonė tokia. Dėl prognozės, kad 2007 m. apyvarta padidės 20 %, palyginti su 2006 finansiniais metais, ji iš esmės paaiškinama 2006 m. pradėtais “FagorBrandt“ veiklos masto pokyčiais. Dėl neatsižvelgimo į neteisėtos pagalbos (suteiktos bendrovei „Brandt Italia“ perimant „Ocean Spa“ namų ūkio įrangos gamybos veiklą), kurią gavo jos pavaldžioji bendrovė Italijoje, gražinimą Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad šis grąžinimas neturėtų paveikti įmonės gyvybingumo atsižvelgiant į tai, kad suma, kurią galiausiai privalo sumokėti „Brandt Italia“, nesiekia 200 000 mln. EUR, nes likusią dalį padengė minėtos veiklos pardavėjas.
(29)
Dėl kompensuojamųjų priemonių nebuvimo Prancūzija primena, kad įmonė 2004 m. pardavė bendrovę „Brandt Components“ (gamyklą Nevere). Be to, bendrovė sumažino gamybos pajėgumą sustabdydama šaldymo dėžių ir atskirai pastatomų mikrobangų krosnelių gamybą. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat primena, kad pagalba labai nedaug teiškraipė konkurenciją, todėl kompensuojamųjų priemonių būtinybė sumažėjo. Iš tikrųjų Europoje įmonei “FagorBrandt“ priklauso mažesnė nei [0-5] % (13) rinkos dalis; tai labai mažai, palyginti su pagrindiniais jos konkurentais. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad įmonės išlikimas rinkoje leidžia išvengti oligopolinės situacijos. Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė įgyvendinti papildomas kompensuojamąsias priemones.
(30)
Dėl Komisijos abejonių, susijusių su pagalbos apribojimu iki būtino mažiausio dydžio ir su pačios pagalbos gavėjos įnašu, Prancūzijos valdžios institucijų nuomonė tokia. Dėl pagalbos grąžinimo neįtraukimo į restruktūrizavimo išlaidas jos pažymi, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimo a priori negalima priskirti restruktūrizavimo išlaidoms. Dėl „pačios pagalbos gavėjos išteklių“, nurodytų pranešime apie pagalbą, Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad kalbama apie banko paskolas.
5.2. Prancūzijos komentarai dėl suinteresuotųjų šalių pastabų
(31)
Dėl „Electrolux“ pastabų Prancūzija pažymi, kad restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi „Electrolux“ ir kiti konkurentai, buvo skirtos ne sunkiai ekonominei padėčiai ištaisyti, o sustiprinti savo padėtį stambios namų ūkio įrangos rinkoje. Todėl Prancūzija mano, kad “FagorBrandt“ padėtis nelygintina su jos konkurentų, kurie, be to, disponuoja daug didesniais finansiniais ištekliais, nes yra daug stambesni, padėtimi.
(32)
Dėl įmonės, kuri pageidavo likti nežinoma, pastabų, susijusių su ilgalaikiu „FagorBrandt“ gyvybingumo atkūrimu, Prancūzijos valdžios institucijos pirmiausia pažymi, kad „FagorBrandt“ ėmėsi priemonių, skirtų iš pradžių sustabdyti nuostolius ir padidinti pelną, kad vėliau būtų galima pasiekti geresnę padėtį rinkoje, pirmiausia plėtojant […].
(33)
Dėl tvirtinimo, kad pagalba nėra apribota iki būtino mažiausio dydžio, nes „FagorBrandt“ gali gauti finansavimą iš savo akcininkų, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad MCC yra ne kontroliuojančioji bendrovė, o kooperatyvų grupė. Kiekvienas šios grupės kooperatyvas, įskaitant „Fagor“ ar „Caja Laboral“ banką, yra savarankiškas ir priklauso nuo savo paties darbuotojų-kooperatyvo narių, kurie yra jo savininkai, sprendimų. Todėl „FagorBrandt“ gali tikėtis tik „Fagor“ finansinės paramos, kurią riboja pastarosios dabartiniai pajėgumai. „FagorBrandt“ įsigijimas sumažino bendrovės „Fagor“ galimybes skirti lėšų ir šiandien ji gali teikti finansavimą tik iki tam tikros ribos.
(34)
Atsakydamos į pastabas dėl galimų neigiamų padarinių konkurencijai Prancūzijos valdžios institucijos atskleidžia prieštaravimus, slypinčius suinteresuotojo asmens, pageidavusio likti nežinomu, teiginiuose. Viena vertus, pastarasis tvirtina, kad pagalba gali paveikti konkurencijos sąlygas Europos rinkoje. Kita vertus, jis teigia, kad „FagorBrandt“ yra per maža, palyginti su stambiosiomis įmonėmis, todėl kyla pavojus jos gyvybingumui. Be to, dėl kompensuojamųjų priemonių nebuvimo Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad jos jau įgyvendino tinkamas kompensuojamąsias priemones ir siūlo taikyti papildomas.
(35)
Atsakydama į teiginius, susijusius su anksčiau Prancūzijos ir Italijos suteikta neteisėta pagalba, Prancūzija primena, kad ši pagalba buvo skirta įgyvendinti ne įmonės restruktūrizavimo programą, o sistemą, pagal kurią siekta teritorijoje išsaugoti darbo vietas. Be to, remdamasi 2007 m. gruodžio 17 d.„FagorBrandt“ Komisijai pateikta informacija, Prancūzija pabrėžia, kad nėra faktinio ryšio tarp suteiktos pagalbos sumos (apie 20 mln. EUR grynosios pagalbos atskaičius mokesčius) ir nesuderinamos pagalbos sumos (apie 27,3 mln. EUR, įskaitant palūkanas). Be to, restruktūrizavimo išlaidos vertinamos 62,5 mln. EUR, taigi yra daug didesnės už prašomos restruktūrizavimo pagalbos sumą. Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos primena pakeičiamą išlaidų pobūdį.
(36)
Dėl įmonės „FagorBrandt“ Komisijai pateiktų komentarų Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad jos sutinka su šiais patikslinimais, juo labiau, kad jie papildo jų pačių pastabas.
6. PAGALBOS VERTINIMAS
6.1. Pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje
(37)
Komisija mano, kad priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Ji teikiama kaip Prancūzijos vyriausybės dotacija, todėl finansuojama iš valstybės išteklių ir yra valstybės pagalba. Priemonė skirta tik „FagorBrandt“, todėl yra atrankinė. Dotacija „FagorBrandt“ suteikiamas pranašumas, nes jai skiriama papildomų išteklių, todėl įmonė gali tęsti savo veiklą. Taigi ši priemonė gali iškraipyti stambios namų ūkio įrangos gamintojų tarpusavio konkurenciją. Galiausiai, pagrindinė stambios namų ūkio įrangos rinkos savybė - plataus masto prekyba tarp valstybių narių. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba. Prancūzija neprieštarauja tokiai išvadai.
6.2. Teisinis vertinimo pagrindas
6.2.1. Pagalbos suderinamumo teisinis pagrindas
(38)
SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo bendrosios nesuderinamumo taisyklės, nurodytos minėto straipsnio 1 dalyje. SESV 107 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos šiuo atveju aiškiai netaikytinos.
(39)
Dėl SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų Komisija pažymi, kad pagalbos tikslas nėra regioninis ir šio straipsnio b dalis aiškiai netaikytina, taigi galima taikyti tik c dalies leidžiančią nukrypti nuostatą. Šioje dalyje nustatyta, kad leidžiama valstybės pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiomis aplinkybėmis nustatyta, kad pagalba buvo suteikta siekiant atkurti ilgalaikį sunkumus patiriančios įmonės gyvybingumą. Restruktūrizavimo pagalbos gairėse Komisija išdėstė, kaip vertina tokios pagalbos suderinamumą. Taigi šios gairės ir yra teisinis vertinimo pagrindas. Komisija mano, kad šiuo atveju netaikytinos jokios kitos Bendrijos rekomendacijos. Prancūzija taip pat nenurodė jokios kitos SESV nustatytos leidžiančios nukrypti nuostatos. Be to, nė viena suinteresuotoji šalis nekritikavo šio teisinio pagrindo pasirinkimo, apie kurį buvo paskelbta jau sprendime pradėti procedūrą.
6.2.2. Tyrimo laikotarpis
(40)
Pagal Teisingumo Teismo praktiką (14), jei panaikinamas Komisijos sprendimas, naują tyrimą ji turi atlikti remdamasi tik ta informacija, kurią turėjo priimdama panaikintąjį sprendimą, šiuo atveju - 2008 m. spalio 21 d.
(41)
Į vėlesnius nei 2008 m. spalio 21 d. įvykius atsižvelgti nereikia. Atliekant tyrimą neturi būti atsižvelgta nei į rinkos pokyčius ar tendencijas, nei į pagalbos gavėjo padėtį. Komisija taip pat neatsižvelgia į restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį po 2008 m. spalio mėn (15).
(42)
Be to, Komisija neprivalo iš naujo nagrinėti bylos nei papildyti jos nauja technine ekspertize (16). Dokumento, kuriuo užbaigiama kelių etapų administracinė procedūra, panaikinimas nebūtinai reiškia visos procedūros panaikinimą. Jei, kaip šiuo atveju, nepaisant to, kad imtasi tyrimo veiksmų, leidžiančių atlikti išsamią pagalbos suderinamumo analizę, paaiškėja, kad Komisijos atlikta analizė neišsami ir dėl to sprendimas neteisėtas, minėto sprendimo pakeitimo procedūra iš naujo gali būti pradėta remiantis jau atliktu tyrimu (17).
(43)
Be to, savo naują tyrimą Komisija turi pagrįsti tik informacija, kurią ji turėjo 2008 m. spalio mėn., t. y. informacija, dėl kurios Prancūzijos valdžios institucijos ir „FagorBrandt“ jau išreiškė savo poziciją, todėl su jomis konsultuotis iš naujo nereikia (18). Galiausiai suinteresuotųjų trečiųjų šalių teisė pateikti savo pastabas buvo užtikrinta paskelbus pranešimą Oficialiajame leidinyje (19) ir jokia Reglamento Nr. 659/1999 nuostata neįpareigoja minėtoms šalims suteikti dar kartą tokią galimybę, kai pirminis restruktūrizavimo planas pakeistas vykstant tyrimui (20).
(44)
Taigi šis sprendimas pagrįstas 2008 m. spalio 21 d. turėta informacija.
6.3. Įmonės teisė gauti restruktūrizavimo pagalbą
(45)
Kad gautų restruktūrizavimo pagalbą įmonė pirmiausia turi būti pripažinta sunkumus patiriančia įmone pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 2.1 skirsnį.
(46)
Sprendimo pradėti procedūrą 24 punkte Komisija pažymėjo, kad įmonė panaši į sunkumus patiriančią įmonę pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 11 punktą. Sprendimo pradėti procedūrą 27 punkte Komisija taip pat nurodė, kad pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 13 punktą įmonės patiriami sunkumai tapo per dideli, kad jų įveikimą galėtų finansuoti Ispanijoje veikiantis jos akcininkas. Priešingai šiam preliminariam vertinimui konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, mano, kad „FagorBrandt“, siekdama įveikti sunkumus, su kuriais susidūrė, gali gauti „Fagor“ ir MCC finansinę paramą. Todėl reikia nustatyti, ar sprendime pradėti procedūrą pateiktas vertinimas turi būti pakeistas. Komisija pažymi, kad šis konkurentas savo teiginį grindžia spaudoje pasirodžiusiu straipsniu (21), kuriame nurodoma, kad „Fagor“ gali lengvai gauti lėšų finansų rinkose. Tačiau Komisija pažymi, kad šis straipsnis paskelbtas 2005 m. balandį ir kad finansinė „Fagor“ padėtis vėliau labai pablogėjo. Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad finansinės „Fagor“ skolos (neįskaitant „FagorBrandt“ skolų finansavimo) 2005 m. triskart padidėjo, pirmiausia įsigijus „FagorBrandt“ akcijų ir atlikus dideles pramonės investicijas pačioje „Fagor“. Be to, 2006 m. „Fagor“ 26,9 mln. EUR padidino “FagorBrandt“ kapitalą. Dėl visų šių aplinkybių nepaprastai sumažėjo kooperatyvo skolinimosi galimybės, jo įsiskolinimo koeficientai smarkiai viršijo visuotinai pripažintas ribas.
(47)
Be to, Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad vienintelis grupės „FagorBrandt“ akcininkas „Fagor“ yra pagal Ispanijos įstatymus įsteigtas darbuotojų-dalininkų kooperatyvas. Jos kapitalą pasiskirstę maždaug 3 500 narių, kurių nė vienam negali priklausyti daugiau kaip 25 % kooperatyvo kapitalo.
(48)
Dėl šios teisinės formos „Fagor“ negali didinti kapitalo platindama akcijas tretiesiems investuotojams. Savo kapitalą kooperatyvas gali didinti tik kreipdamasis į savo narius, kurių finansinės galimybės apsiriboja asmeninėmis santaupomis. Vienintelė jos plėtros finansavimo galimybė - skolintis iš bankų arba išleisti obligacijas.
(49)
MCC yra kooperatyvų grupė, kuriai priklauso „Fagor“. Kiekvienas šios grupės kooperatyvas išlaiko savo teisinį ir finansinį savarankiškumą. Kitaip tariant, tarp „Fagor“ ir MCC nėra jokio kapitalo ryšio. Taigi MCC yra ne kontroliuojančioji bendrovė, o kooperatinis judėjimas. Kiekvienas šios grupės kooperatyvas, kaip antai „Fagor“ ar bankas „Caja Laboral“, yra savarankiškas ir priklauso nuo savo paties darbuotojų-kooperatyvo narių, kurie yra jo savininkai, sprendimų. Todėl MCC ir jo narių santykiai negali būti suvokiami kaip tradicinės kapitalo grupės ir jos narių santykiai.
(50)
Taigi dėl savo teisinės formos MCC negalėjo surinkti lėšų kaip akcinė bendrovė ir negali būti laikoma patronuojančiąja bendrove pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 13 punktą. Todėl „FagorBrandt“ galėjo tikėtis tik jį patronuojančiosios bendrovės „Fagor“ paramos, priklausančios nuo jos finansinių galimybių.
(51)
Todėl Komisija mano, kad nėra pagrindo peržiūrėti sprendime pradėti procedūrą pateiktą vertinimą dėl to, ar įmonė atitinka reikalavimus pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 11 ir 13 punktus.
(52)
Nagrinėjant, ar įmonė atitinka reikalavimus pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 2.1 skirsnyje apibrėžtas sąlygas, sprendime pradėti procedūrą pareikšta abejonė dėl vieno dalyko, t. y. dėl galimo restruktūrizavimo pagalbos naujai įsteigtoms įmonėms draudimo apėjimo (žr. šio sprendimo 3 skirsnį „Priežastys, dėl kurių pradėta procedūra“).
(53)
Komisija išnagrinėjo įmonės finansinę padėtį, kuri atsispindi toliau pateikiamoje 1 lentelėje. Iš jos aiškiai matyti, kad pirmuosius trejus savo gyvavimo metus įmonė, net jei būtų grąžinusi pagalbą pagal 44f straipsnį, neatitiko restruktūrizavimo pagalbos gairių 10 ir 11 punktuose nustatytų kriterijų, kad ją būtų galima laikyti sunkumus patiriančia įmone: dėl restruktūrizavimo pagalbos gairių 10 punkto atrodo, kad net jei nuo 2004 m. (t. y. po to, kai buvo priimtas galutinis neigiamas Komisijos sprendimas) įmonė būtų grąžinusi 22,5 mln. EUR pagalbą, 2004 m. ji dar nebūtų praradusi pusės savo nuosavo kapitalo; dėl restruktūrizavimo pagalbos gairių 11 punkto, net jei nuo 2004 m. įmonė būtų grąžinusi 22,5 mln. EUR pagalbą, nuostolingi jai būtų buvę tik vieni metai (2004-ieji), o to nepakanka, kad ji būtų pripažinta sunkumus patiriančia įmone pagal šį punktą. Todėl reikia konstatuoti, kad finansinė grupės „FagorBrandt“ padėtis pablogėjo nuo 2005 m., todėl ją neabejotinai galima laikyti sunkumus patiriančia įmone pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires (t. y. įmone, kuri, „institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai“ būtų priversta „nutraukti veiklą“) nuo 2006 m. (atsižvelgiant į įpareigojimą grąžinti pagalbą pagal 44f straipsnį) ir neabejotinai 2007-aisiais.
1 lentelė
Milijonais EUR
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
Apyvarta
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bendrasis pelnas
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Grynasis pelnas
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Nuosavas kapitalas
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komisija taip pat nustatė, kad per pirmąjį 2005 m. ketvirtį „Fagor“ grupė priėmė sprendimą nupirkti 90 % įmonės akcijų už [150-200] mln. EUR. Tai rodo, kad rinkoje nebuvo laikoma, jog įmonė yra sunkumus patirianti įmonė pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires, t. y. įmonė, kuri, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai būtų priversta nutraukti veiklą.
(55)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2002 m. sausį įsteigtos įmonės pirmuosius trejus jos gyvavimo metus nebuvo galima laikyti sunkumus patiriančia įmone, net jeigu ji nedelsdama būtų grąžinusi pagalbą pagal 44f straipsnį. Todėl Komisija mano, kad tai, jog Prancūzija 2005 m. sausio mėn. (t. y. praėjus trejiems metams nuo „FagorBrandt“ įsteigimo) dar nebuvo išieškojusi pagalbos pagal 44f straipsnį, nebuvo dirbtinis įmonės, kuri kitaip būtų pasitraukusi iš rinkos, veiklos palaikymas. Komisija taip pat mano, kad šiuo laikotarpiu įmonė neturėjo pagrindo prašyti restruktūrizavimo pagalbos. Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad tai, jog Prancūzija 2005 m. sausio mėn. dar nebuvo išieškojusi pagalbos pagal 44f straipsnį, nereiškia, kad buvo apeitas restruktūrizavimo pagalbos naujai įsteigtoms įmonėms draudimas pagal restruktūrizavimo gairių 12 punktą.
(56)
Taigi darytina išvada, kad abejonės dėl įmonės teisės gauti pagalbą išsklaidytos, ir Komisija mano, kad restruktūrizavimo pagalbos gairių 2.1 skirsnyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos.
6.4. Nuostatos dėl anksčiau suteiktos neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos
6.4.1. Prancūzijos suteikta pagalba
(57)
Atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktą ir į tai, kad pagalba, apie kurią pranešta, atrodo iš esmės skirta pagalbai pagal 44f straipsnį grąžinti, sprendimo pradėti procedūrą 30 punkte Komisija nurodė abejojanti, ar pagalba, apie kurią pranešta, nėra apeinamas įpareigojimas grąžinti nesuderinamą pagalbą ir dėl to pastarasis tampa beprasmis ir netenka veiksmingumo.
(58)
Nagrinėdama šį klausimą Komisija atsižvelgė į tai, kas išdėstyta toliau.
(59)
Pirma, pagal nusistovėjusią teismų praktiką nesuderinamos pagalbos grąžinimas leidžia atkurti iki pagalbos suteikimo buvusią padėtį ir taip panaikinti pagalbos nulemtą konkurencijos iškraipymą. Taigi šiuo atveju grąžinus pagalbą pagal 44f straipsnį, įskaitant palūkanas (tokia yra naujosios pagalbos skyrimo sąlyga), būtų atkurta iki šios pagalbos paskyrimo buvusi padėtis.
(60)
Antra, įmonė turi teisę gauti restruktūrizavimo pagalbą. Iš tikrųjų įmonės finansiniai sunkumai iš esmės susiję ne su nesuderinamos pagalbos grąžinimu. Juos lėmė kiti dalykai, dėl kurių nuo 2004 m. buvo patirta nuostolių (žr. 1 lentelę). Nesuderinamos pagalbos grąžinimas ateityje tik dar labiau padidins šiuos sunkumus tiek, kad įmonė nebegalės jų įveikti be valstybės pagalbos. Be to, pradėtas įgyvendinti veiklos restruktūrizavimo planas, kurio išlaidos siekia 62,5 mln. EUR. Taigi matyti, kad veiklos restruktūrizavimui, būtinam siekiant atkurti veiklos pelningumą, reikalingos labai didelės išlaidos, daug didesnės nei grąžinta pagalba pagal 44f straipsnį, siekianti 22,5 mln. EUR, neįskaitant palūkanų. Tai įrodo, kad „FagorBrandt“ yra sunkumus patirianti įmonė, kuriai gresia žlugimas. Taigi ji, kaip ir bet kuri tokioje padėtyje atsidūrusi įmonė, gali gauti restruktūrizavimo pagalbą, jei įvykdomos kitos restruktūrizavimo pagalbos gairėse nustatytos sąlygos.
(61)
Trečia, savo 1991 m. sprendime, susijusiame su bendrove „Deggendorf“ (22), pažymėdama, kad „visa neteisėtai suteikta pagalba, kurią „Deggendorf“ nuo 1986 m. atsisako atlyginti (…), kartu gali suteikti šiai bendrovei daug neteisėtos naudos, kuri trikdytų prekybos sąlygas taip, kad prieštarautų bendram interesui“, Komisija nusprendė, kad naujoji pagalba būtų suderinama, jei „valdžios institucijos sustabdytų pagalbos mokėjimą bendrovei „Deggendorf“ (…) tol, kol bus pradėta išieškoti nesuderinama pagalba (…)“. Savo 1997 m. gegužės 15 d. sprendime (23) Teisingumo Teismas patvirtino požiūrį, kurio laikėsi Komisija. Nuo tada Komisija priėmė keletą sprendimų, kuriuose laikėsi tokio pat požiūrio, t. y. laikyti naują pagalbą suderinama įpareigojant sustabdyti jos mokėjimą iki tol, kol grąžinama neteisėta pagalba (24). Komisija pažymi, kad šiuo atveju nuo tada, kai naujoji pagalba atitinka restruktūrizavimo pagalbos gairėse nustatytus reikalavimus, nėra jokių kliūčių laikytis tokio pat požiūrio, kaip ir priimant sprendimą „Deggendorf“ byloje, t. y. laikyti naująją pagalbą suderinama, jei jos mokėjimas būtų sustabdytas iki tol, kol bus susigrąžinta pagalba pagal 44f straipsnį.
(62)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus teiginius, Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.
(63)
Šiomis aplinkybėmis Komisija norėtų šį tą patikslinti. Pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktą Komisija, tirdama restruktūrizavimo pagalbą, įpareigojama „atsižvelgti visų pirma, (…) į anksčiau suteiktos pagalbos ir naujosios pagalbos bendrą įtaką ir, antra, į tą faktą, kad anksčiau suteikta pagalba nebuvo grąžinta“. Restruktūrizavimo pagalbos gairių 14-oje išnašoje nurodyta, kad ši nuostata pagrįsta sprendimu „Deggendorf“ byloje (25). Šiuo atveju Prancūzija įsipareigojo prieš pradėdama mokėti naują pagalbą išieškoti pagalbą pagal 44f straipsnį. Šiame sprendime Komisija pagal „Deggendorf“ byloje priimtą sprendimą turi šį įpareigojimą paversti pagalbos, apie kurią pranešta, suderinamumo sąlyga. Taip ji užtikrins, kad ankstesnė pagalba nebūtų sumuojama su naująja ir kad ankstesnė pagalba bus grąžinta.
6.4.2. Italijos suteikta neteisėta pagalba
(64)
2008 m. spalio 21 d.„Brandt Italia“ („FagorBrandt“ filialas Italijoje) dar nebuvo grąžinusi dalies pagalbos, kurią jai suteikė Italijos valdžios institucijos. 2004 m. kovo 30 d. sprendimu Komisija šią pagalbą paskelbė nesuderinama (26).
(65)
Tokiu atveju, kaip primenama 61 konstatuojamoje dalyje, sprendimas „Deggendorf“ byloje (27) patvirtina, kad Komisija neperžengia savo diskrecijos ribų reikalaudama prieš išmokant naują pagalbą susigrąžinti ankstesnę pagalbą. Jei Komisija mano, kad planuojama teikti pagalba gali būti skirta tik su sąlyga, jog viena ar kelios anksčiau suteiktos pagalbos buvo susigrąžintos, ji neturi tirti šių pagalbų bendros įtakos konkurencijai, o ši sąlyga leidžia išvengti, kad planuojamos teikti pagalbos ir anksčiau suteiktos pagalbos teikiamas pranašumas darytų bendrą įtaką (28).
(66)
Todėl priimdama sprendimus Komisija dažniausiai reikalauja, kad prieš skiriant naują pagalbą būtų susigrąžinta nesuderinama pagalba (29), o ne remiasi restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktu, pagal kurį galima atsižvelgti į bendrą neteisėtos pagalbos ir naujos pagalbos poveikį.
(67)
Tačiau dėl ypatingų šios bylos aplinkybių Komisija ketina taikyti gairių 23 punktą. Iš tiesų Komisija šiuo atveju turi priimti naują sprendimą, Teismui panaikinus jos 2008 m. spalio 21 d. sprendimą. Tai darydama Komisija negali atsižvelgti į informaciją, kurios neturėjo pirmojo sprendimo priėmimo dieną. Taigi Komisija negali atsižvelgti į naujus valstybės narės prisiimtus įsipareigojimus arba į neteisėtos pagalbos susigrąžinimo tvarką, patvirtintą po tos datos.
(68)
Todėl, kaip ir nurodoma 2012 m. vasario 14 d. Teismo sprendime (30), Komisija turi išnagrinėti bendrą Italijos skirtos pagalbos ir restruktūrizavimo pagalbos, apie kurią pranešta, poveikį.
(69)
Tačiau pirmiausia reikia nustatyti, į kokią Italijos skirtos pagalbos sumą reikėjo atsižvelgti 2008 m. spalio 21 d.
(70)
„FagorBrandt“ laikosi nuomonės, kad Italijos suteiktos pagalbos, kurią turėtų grąžinti „Brandt Italia“, suma turėtų nesiekti 200 000 EUR.
(71)
2003 m. „FagorBrandt“ per savo filialą „Brandt Italia“ įsigijo Verolanuova gamyklą ir jos turtą iš bankrutuojančios bendrovės „Ocean“. Už susijusį turtą „Brandt Italia“ pasiūlė 10 mln. EUR kainą.
(72)
Bendrovės „Ocean“ bankroto administratoriai laikėsi nuomonės, kad ši suma yra per maža, todėl Italijos valdžios institucijos nusprendė šioms perėmimo operacijoms pritaikyti „Mobilita“ ir „Cassa Integrazione“ pagalbos schemų nuostatas, kurios buvo paskelbtos suderinamomis su taikoma ES teise. Jose visų pirma buvo numatyta, kad įmones, įdarbinančias atleistus darbuotojus, galima atleisti nuo socialinių įmokų. Išplečiant šių priemonių taikymą siekta, kad dėl įmonės pirkėjui jų teikiamos naudos atitinkama suma padidėtų susijusio turto pirkimo kaina.
(73)
Todėl 2003 m. vasario 14 d. Italijos valdžios institucijos paskelbė įstatymo lydimąjį teisės aktą, kuriame numatyta, kad bet kurios bankrutuojančios bendrovės, kurioje dirba daugiau nei 1 000 darbuotojų, turto pirkėjas atleidžiamas nuo socialinių įmokų ir papildomų mokesčių, susijusių su kiekvienu perimtu darbuotoju. „Ocean Spa“ namų ūkio įrangos gamybos veiklos perėmimo operacijai, kurią „Brandt Italia“ įvykdė 2003 m. kovo 7 d., buvo galima taikyti šią schemą, įdiegtą minėtu įstatymo lydimuoju teisės aktu. Dėl to šių nuolaidų suma, įvertinta 8,5 mln. EUR, padidino „Brandt Italia“ pasiūlytą įsigijimo kainą iki 18,5 mln. EUR.
(74)
Savo 2004 m. kovo 30 d. sprendime (31) Komisija laikėsi nuomonės, kad 2003 m. vasario 14 d. įstatymo lydimasis teisės aktas, 2003 m. balandžio 17 d. tapęs įstatymu, yra neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba. Sužinojusi apie šį Komisijos sprendimą „Brandt Italia“ pasiekė, kad 2004 m. liepos 5 d. Brešos komercinis teismas laikinai areštuotų paskutinės pirkimo kainos dalies (5,7 mln. EUR) išmokėjimą, ir kreipėsi į „Ocean“ procedūroje dalyvavusias įstaigas, siekdama išieškoti permoką. „Brandt Italia“ nuomone, Italijos valdžios institucijos turėjo susigrąžinti neteisėtą pagalbą iš tikrojo jos gavėjo.
(75)
Todėl, nors pagalbą pagal schemą, kurią Komisija laiko neteisėta, gavo „Brandt Italia“ (kuriai buvo suteiktas atleidimas nuo įmokų), „FagorBrandt“ manymu, beveik visa galutinė dėl šios pagalbos gauta nauda buvo pervesta bendrovės „Ocean“ bankroto administratorių nurodytiems skolininkams, turto pirkimo kainą padidinus 8,5 mln. EUR, palyginti su 8 624 283 EUR nauda dėl suteikto atleidimo nuo įmokų. Taigi Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad „Brandt Italia“/„FagorBrandt“ likusi grąžinti suma sudaro 124 283 EUR su palūkanomis.
(76)
Tačiau Italijos valdžios institucijos Komisijai pateikė informacijos, kuri paneigia šiuos argumentus.
(77)
2008 m. gegužės 13 d. Italijos valdžios institucijos perdavė Komisijai du Brešos teismo sprendimus. Jie susiję su Nacionalinio socialinės apsaugos instituto (INPS) ir „Brandt Italia“ ginčais dėl pagalbos sumos nustatymo, t. y. dėl „Brandt Italia“ suteikto atleidimo nuo socialinių įmokų.
(78)
Pirmuoju 2008 m. vasario 1 d. sprendimu sustabdomas INPS 2007 m. gruodžio 18 d. išduoto vykdomojo rašto sumoms iš „Brandt Italia“ išieškoti vykdymas. INPS pateikė apeliacinį skundą dėl šio sprendimo. 2008 m. balandžio 29 d. apeliacinis teismas panaikino vykdomojo rašto sumoms išieškoti vykdymo sustabdymą.
(79)
Trečiajame 2008 m. liepos 8 d. sprendime, kuris Komisijai perduotas 2008 m. spalio 20 d., pripažįstama, kad INPS yra iš esmės teisi dėl sprendimo, pagal kurį „Brandt Italia“ turi grąžinti visą pagalbos sumą. Apie šį sprendimą „Brandt Italia“ buvo pranešta 2008 m. rugsėjo 15 d.
(80)
Atsižvelgdama į šią informaciją Komisija turi pagrįstai nustatyti, kokią pagalbos sumą 2008 m. spalio 21 d. būtų turėjusi grąžinti „Brandt Italia“/„FagorBrandt“. Tai darydama Komisija pažymi, kad pagal 2008 m. liepos 8 d. Brešos teismo sprendimą „Brandt Italia“ turėjo grąžinti 8 890 878,02 EUR.
(81)
Tačiau Komisija mano, kad iš šios sumos turi būti išskaičiuota areštuota suma, t. y. 5,7 mln. EUR. Iš tiesų „Brandt Italia“ nepasinaudojo šia suma, kuri po 2004 m. liepos 5 d. Brešos komercinio teismo sprendimo buvo laikinai įšaldyta. Šis sprendimas priimtas dėl Komisijos 2004 m. kovo 30 d. priimto sprendimo, o minėta suma buvo įšaldyta būtent dėl to, kad manyta, jog ją reikės susigrąžinti. Taigi 2008 m. spalio 21 d. galėjo būti numanoma, kad šią sumą reikės panaudoti grąžinant dalį aptariamos pagalbos. Šią išvadą pagrindžia šie faktai:
-
2004 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimo 18 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad neteisėtos pagalbos schema galėjo būti naudinga ir įgyjantiems sunkumus patiriančias įmones, ir sunkumus patiriančioms įmonėms. Kitaip tariant, buvo galima numatyti, kad bent dalį pagalbos turės grąžinti bendrovė „Ocean“;
-
2008 m. liepos 8 d. Brešos teismo sprendime minima ši areštuotoje sąskaitoje įšaldyta suma ir nurodoma, kad „akivaizdu“, jog ši suma galėtų būti skirta daliai skolos INPS grąžinti.
(82)
Todėl, atsižvelgdama į 76-81 konstatuojamosiose dalyse pateiktą informaciją, Komisija mano, kad galutinė Italijos suteiktos pagalbos suma, į kurią reikia atsižvelgti atliekant šį tyrimą, siekia 3 190 878,02 EUR. prie kurių reikia pridėti palūkanas iki 2008 m. spalio 21 d.
(83)
Kalbant apie palūkanas, Komisija laikosi nuomonės, kad data, į kurią reikia atsižvelgti nustatant jų dydį, yra ne faktinio pagalbos susigrąžinimo data, o panaikinto sprendimo data, nes šiuo atveju Komisija nagrinėja Prancūzijos pagalbos suderinamumą 2008 m. spalio 21 d. Tačiau 2008 m. spalio 21 d. Prancūzijos pagalba sumuojama su Italijos pagalba, įskaitant iki tos datos apskaičiuotas palūkanas. Taigi Komisija turi atsižvelgti į šių pagalbos dalių sumavimą ir nepridėti palūkanų, skaičiuojamų iki faktinio pagalbos susigrąžinimo datos.
(84)
Be to, pranašumas, atsiradęs dėl palūkanų, skaičiuojamų tarp 2008 m. spalio 21 d. ir faktinio pagalbos susigrąžinimo datos, dings dėl paties pagalbos susigrąžinimo, nes jis, aišku, apims ir palūkanas.
(85)
Taigi „FagorBrandt“ buvo skirta ne tik 31 mln. EUR dydžio Prancūzijos valdžios institucijų pagalba, tačiau įmonė galėjo naudotis ir 3 190 878,02 EUR suma (ir palūkanomis). Šis pranašumas daro poveikį konkurencijai: įmonė turėjo papildomų grynųjų pinigų, kurių įprastomis rinkos sąlygomis (t. y. negavusi nesuderinamos Italijos pagalbos) nebūtų turėjusi.
(86)
Remdamasi Restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktu ir 2012 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo sprendimu, nagrinėdama restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą Komisija ketina išnagrinėti bendrą Italijos suteiktos pagalbos ir restruktūrizavimo pagalbos poveikį.
(87)
Atlikdama šį bendro poveikio tyrimą, Komisija turi patikrinti du dalykus. Pirma, patikrinti, ar kompensuojamosiomis priemonėmis (žr. 89 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, ypač 118 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis) galima kompensuoti konkurencijos pažeidimą, padarytą dėl „FagorBrandt“ suteiktų papildomų grynųjų pinigų. Antra, Komisija sieks užtikrinti, kad paties pagalbos gavėjo įnašas nebūtų susijęs su pagalba (žr. 154 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Iš tiesų negalima atmesti galimybės, kad aptariama suma neatsidurs įmonės ketinamame skirti įnaše.
(88)
Atlikusi šį patikrinimą Komisija susijusiai valstybei narei gali nustatyti naujas sąlygas, nepriklausomas nuo pastarosios pateiktų pasiūlymų (šiuo atveju Komisija negali atsižvelgti į pasiūlymus, kurie galėjo būti pateikti po 2008 m. spalio 21 d.). Kaip nurodyta restruktūrizavimo pagalbos gairių 46 punkte, „jei konkreti valstybė narė neįsipareigojo priimti čia nurodytas sąlygas, Komisija gali iškelti valstybei narei bet kokias sąlygas ar nustatyti įpareigojimus, kurie jos manymu reikalingi, užtikrinant, kad pagalba neiškraipytų konkurencijos tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui“.
6.5. Nederamų konkurencijos iškraipymų vengimas
6.5.1. Kompensuojamųjų priemonių būtinybės analizė
(89)
Restruktūrizavimo pagalbos gairių 38 punkte nustatyta, jog tam, kad Komisija leistų skirti restruktūrizavimo pagalbą, turi būti imtasi kompensuojamųjų priemonių siekiant sumažinti neigiamą pagalbos poveikį prekybos sąlygoms. Priešingu atveju laikoma, kad pagalba „prieštarauja bendram interesui“ ir turi būti paskelbta nesuderinama su bendrąja rinka. Ši sąlyga dažnai įvykdoma apribojant veiklą, kurią įmonė gali tęsti pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui.
(90)
Pranešdama apie pagalbą Prancūzija tvirtino, kad kompensuojamosios priemonės šiuo atveju nebūtinos, pirmiausia dėl to, kad dėl pagalbos nebus per daug iškraipyta konkurencija. Sprendimo pradėti procedūrą 37, 38 ir 40 punktuose Komisija glaustai paaiškino, kodėl atmeta šį teiginį.
(91)
Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija išsamiau paaiškino, kodėl mano, kad suteikiant pagalbą iškraipoma konkurencija ir kodėl, priešingai nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, būtina įgyvendinti kompensuojamąsias priemones.
(92)
Kaip jau minėta, „FagorBrandt“ veikia stambios namų ūkio įrangos gamybos ir tiekimo platintojams (o ne tiekimo ir pardavimo privatiems asmenims) sektoriuje. Dėl geografinio stambios namų ūkio įrangos rinkos masto Komisija anksčiau yra pareiškusi nuomonę, kad ši rinka yra bent jau Europos Sąjungos masto, pirmiausia dėl to, kad nėra kliūčių į ją patekti, dėl techninio suderinimo ir palyginti mažų transporto išlaidų (32). Įmonės „FagorBrandt“ ir abiejų pastabas atsiuntusių konkurentų pateikti duomenys patvirtina, kad ši rinka yra Sąjungos masto.
(93)
Komisija mano, kad restruktūrizavimo pagalba savaime iškraipo konkurenciją neleisdama gavėjui pasitraukti iš rinkos ir taip stabdydama konkuruojančių įmonių plėtrą. Taigi ši pagalba trukdo pasitraukti iš rinkos nenašiausioms įmonėms, nors, kaip pažymima restruktūrizavimo pagalbos gairių 4 punkte, tai „yra įprastas rinkai veiksmas“. Todėl pagalba įmonei „FagorBrandt“, apie kurią pranešta, sukelia minėtą konkurencijos iškraipymą. Tačiau Komisija pažymi, kad toliau išdėstyti veiksniai apriboja šio konkurencijos iškraipymo mastą. Pirma, įmonei „FagorBrandt“ priklauso ne didesnė kaip [0-5] % Europos stambios namų ūkio įrangos rinkos dalis (33). Antra, šioje rinkoje veikia keturi konkurentai, kurių rinkos dalys sudaro 10 % ir daugiau („Indesit“, „Whirlpool“, BSH ir „Electrolux“) (34). Be to, konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, pripažino, kad „FagorBrandt“ yra palyginti maža Europos rinkoje veikianti įmonė (žr. pirmiau šio konkurento pareikštas abejones, susijusias su įmonės gyvybingumo atkūrimu ir jos mažumu), kurios rinkos dalis mažėja (35). Trečia, pagalbos suma yra ribota, atsižvelgiant į Europoje pasiektą įmonės „FagorBrandt“ apyvartą (pagalba sudaro mažiau kaip 4 % 2007 m. apyvartos), o ypač į keturių pagrindinių šios rinkos dalyvių apyvartą, kuri yra didesnė už įmonės „FagorBrandt“ apyvartą (36).
(94)
Ankstesnėje konstatuojamoje dalyje nagrinėjamas pagalbos sukeltas konkurencijos iškraipymas, tačiau, kaip nurodyta restruktūrizavimo pagalbos gairių 38 punkte, kuris savo ruožtu atspindi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, reikia išanalizuoti ir neigiamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybos sąlygoms mastą. Kaip minėta sprendimo pradėti procedūrą 38 punkte, pagalba iškraipo valstybių narių ekonominės veiklos išdėstymą, taigi ir jų tarpusavio prekybą. „FagorBrandt“ - tai įmonė, kurios didžioji gamybinės veiklos dalis vykdoma ir darbuotojai dirba Prancūzijoje ([80-100] % įmonės produkcijos pagaminama Prancūzijoje). Be valstybės pagalbos „FagorBrandt“ greitai pasitrauktų iš rinkos. Tačiau prekės, pagamintos „FagorBrandt“ gamyklose, iš esmės konkuruoja su prekėmis, kurias konkurentai gamina kitose valstybėse narėse (37). Todėl įmonės „FagorBrandt“ pasitraukimas iš rinkos leistų jos konkurentams Europoje labai padidinti savo pardavimo apimtį, taigi ir gamybą. Pagalbos poveikis yra toks, kad Prancūzijoje išlieka gamybinė veikla, kuri priešingu atveju iš dalies būtų perkelta į kitas valstybes nares. Taigi pagalba daro neigiamą poveikį prekybos sąlygoms, sumažindama kitose valstybėse narėse įsisteigusių konkurentų galimybes eksportuoti į Prancūziją (38). Pagalba taip pat sumažina pardavimo galimybes šalyse, į kurias „FagorBrandt“ ir toliau eksportuos savo prekes. Atsižvelgiant į įmonės „FagorBrandt“ pardavimo apimtį ir atitinkamų darbo vietų skaičių, šio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms negalima nepaisyti.
(95)
Remdamasi pirmiau pateikta analize Komisija mano, kad yra būtinos realios (t. y. veiksmingos), nors ir riboto taikymo, kompensuojamosios priemonės.
6.5.2. Jau įgyvendinamų priemonių analizė
(96)
Sprendimo pradėti procedūrą 39 punkte Komisija pareiškė abejonių, ar priemones, apie kurias pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, galima laikyti kompensuojamosiomis atsižvelgiant į tai, kad restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punkte nurodoma, jog „nurašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu“. Atrodo, kad visoms Prancūzijos valdžios institucijų aprašytoms priemonėms taikytina ši išimtis. Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Prancūzija pakartojo mananti, kad šaldymo dėžių ir atskirai pastatomų mikrobangų krosnelių gamybos sustabdymas, taip pat bendrovės „Brandt Components“ pardavimas yra trys tinkamos kompensuojamosios priemonės. Todėl Komisija atliko išsamią šių priemonių analizę ir padarė toliau pateikiamas išvadas.
(97)
Dėl šaldymo dėžių gamyklos (įkurtos Lekene) uždarymo 2005 m. Prancūzija savo 2007 m. rugpjūčio 6 d. pranešime pažymėjo, kad ši gamykla, „kurioje visai grupei „FagorBrandt“ buvo gaminamos šaldymo dėžės ir šaldytuvai vynui, pasiekė dydį […], nebeleidžiantį padengti nei jos kintamųjų, nei fiksuotų išlaidų ir dėl to 2004 m. buvo patirtas 5,8 mln. EUR veiklos nuostolis“. Taigi nėra jokios abejonės, kad šiuo atveju kalbama apie nuostolingos veiklos nutraukimą, kuris būtinas siekiant atkurti įmonės gyvybingumą (39), ir kad taikant restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punktą tai neturi būti laikoma kompensuojamąja priemone.
(98)
Atskirai pastatomų mikrobangų krosnelių gamybos Eznė gamykloje sustabdymas taip pat laikytinas nuostolingos veiklos nutraukimu, būtinu siekiant atkurti įmonės gyvybingumą; tai, beje, savo raštuose aiškiai pripažino ir Prancūzijos valdžios institucijos (40). Tai, kad ši veikla nepelninga, nestebina, kadangi atskirai pastatomos mikrobangų krosnelės susijusios su vienu iš tų rinkos segmentų, kuriame labiausiai įsitvirtino prekės iš pigios gamybos šalių (41). Be to, kitos įmonių grupės su Eznė gamykla nepasirašė svarbių sutarčių dėl mikrobangų krosnelių gamybos (42). Taigi, remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punktu, darytina išvada, kad ši priemonė neturi būti laikoma kompensuojamąja.
(99)
Tačiau 2004 m. kovą įmonė Austrijos grupei ATB už 3 mln. EUR pardavė savo pavaldžiąją įmonę „Brandt Components“ (gamyklą Nevere). Šiuo atveju kalbama ne apie nurašymą (43) ir ne apie veiklos nutraukimą. Taigi šios priemonės taikymas nėra draudžiamas minėtoje restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punkto nuostatoje. 2004 m. kovą parduotos įmonės (44) 2003 m. apyvarta buvo 35,4 mln. EUR (atitinkanti 4 % įmonės 2003 m. apyvartos), joje dirbo 306 darbuotojai (t. y. 6 % įmonės darbuotojų). Ši įmonė buvo įtraukta į skalbyklėms skirtų elektros variklių kūrimą, tobulinimą, gamybą ir tiekimą į rinką. Taigi dėl šio pardavimo susilpnėjo įmonės pozicija skalbyklių sudedamųjų dalių rinkoje.
(100)
Tačiau ši priemonė negali būti laikoma tinkama kompensuojamąja priemone. „Brandt Components“ buvo parduota trimis su puse metų anksčiau nei pateiktas pranešimas apie čia nagrinėjamą pagalbą. Be to, Komisija pirmiausia pažymi, kad ši priemonė nesusilpnina įmonės „FagorBrandt“ pozicijos stambios namų ūkio įrangos rinkoje (45), pagrindinėje rinkoje, kurioje ši įmonė lieka veikti. Todėl šia priemone nebuvo ir negalėjo būti siekiama sumažinti konkurencijos iškraipymą, atsiradusį suteikus nagrinėjamą pagalbą.
6.5.3. Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlytos kompensuojamosios priemonės
(101)
Siekdamos išsklaidyti sprendime pradėti procedūrą pareikštas abejones dėl kompensuojamųjų priemonių, apie kurias pranešta, pakankamumo Prancūzijos valdžios institucijos siūlo penkeriems metams sustabdyti šaldymo įrangos ir „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos valgio gaminimo įrangos teikimą į rinką. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo arba sustabdyti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių teikimą į rinką, arba perleisti […] prekių ženklą.
(102)
Kaip minėta, [50-80] % savo produkcijos „FagorBrandt“ parduoda Prancūzijos rinkoje; 2006 m. įmonei priklausė [10-20] % šios rinkos dalies vertės atžvilgiu ir [10-20] % - pardavimų apimties atžvilgiu. Tai reiškia, kad jei „FagorBrandt“ būtų nutraukusi savo veiklą, tuo daugiausia būtų pasinaudoję Prancūzijos rinkoje veikiantys jos konkurentai, galėdami padidinti savo pardavimų apimtį. Taigi būtent šioms įmonėms didžiausią poveikį turi dėl pagalbos įmanomas „FagorBrandt“ išlikimas. Italijos rinkoje - priešingai - „FagorBrandt“ parduoda labai mažai savo produkcijos. Todėl kaip kompensuojamajai priemonei Komisija pirmenybę teikia „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių teikimo į rinką sustabdymui, o ne […] prekių ženklo perleidimui, nes „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos prekės (46) teikiamos vien tik Prancūzijos rinkai, o […] prekės parduodamos daugiausia […].
(103)
Todėl siekiant nustatyti, ar šios papildomos kompensuojamosios priemonės pakankamos, reikia išanalizuoti jų mastą.
(104)
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtos šaldymo įrangos (šaldytuvų ir šaldiklių) 2007 m. buvo parduota už [10-20] mln. EUR; tai sudarė [0-5] % grupės „FagorBrandt“ apyvartos.
(105)
Šaldymo įrangos teikimo į rinką sustabdymas penkeriems metams leis Prancūzijos rinkoje veikiantiems konkurentams sustiprinti savo poziciją šaldymo įrangos rinkoje. Pagal 2007 m. atliktą GfK (Vokietijos rinkos tyrimų instituto) tyrimą pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % rinkos) konkurentai Prancūzijos šaldytuvų rinkoje - tai „Whirlpool“ ([…] % rinkos), „Indesit“ ([…] % rinkos) ir „Electrolux“ ([…] % rinkos). Šaldiklių rinkoje pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % šios rinkos) konkurentai yra „Whirlpool“ ([…] % rinkos), „Liebherr“ ([…] % rinkos) ir „Electrolux“ ([…] % rinkos).
(106)
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtos valgio gaminimo įrangos 2007 m. buvo parduota už [5-10] mln. EUR; tai sudarė [0-5] % grupės „FagorBrandt“ apyvartos.
(107)
Valgio gaminimo įrangos teikimo į rinką sustabdymas penkeriems metams leis konkurentams sustiprinti savo poziciją viryklių rinkoje. Pagal 2007 m. atliktą GfK tyrimą pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % rinkos) konkurentai Prancūzijos viryklių rinkoje yra „Indesit“ ([…] % rinkos), „Electrolux“ ([…] % rinkos) ir „Candy“ ([…] % rinkos).
(108)
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių 2007 m. buvo parduota už [5-10] mln. EUR; tai sudarė [0-5] % grupės „FagorBrandt“ apyvartos.
(109)
Pagal 2007 m. atliktą GfK tyrimą pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % rinkos) konkurentai Prancūzijos indaplovių rinkoje yra BSH ([…] % rinkos), „Whirlpool“ ([…] % rinkos) ir „Electrolux“ ([…] % rinkos). Todėl „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių teikimo į rinką sustabdymas leis konkurentams išplėsti savo veiklą šioje rinkoje.
(110)
Apibendrinant galima teigti, kad prekybos „Vedette“ prekių ženklu pažymėta įranga, kurios teikimas į rinką bus sustabdytas, apyvarta sudaro [0-5] % grupės apyvartos (47). Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad dėl to įmonėje reikės atlikti svarbius pakeitimus […].
6.5.4. Išvada dėl Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlytų kompensuojamųjų priemonių ir papildoma Komisijos reikalaujama kompensuojamoji priemonė
(111)
Pasiūlytas kompensuojamąsias priemones sudaro tam tikrų „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų prekių (valgio gaminimo ir šaldymo įrangos bei indaplovių) teikimo į rinką sustabdymas penkeriems metams (48) ir įmonės „Brandt Components“ pardavimas. Taigi kalbama apie realų (t. y. veiksmingą), bet ribotą veiklos sumažinimą.
(112)
Tačiau Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlyta kompensuojamoji priemonė, susijusi su „Vedette“ prekių ženklu, yra vienintelė tinkama kompensuojamoji priemonė ir kad jos nepakanka. Taigi Komisija nutaria nustatyti suderinamumo sąlygą - papildomiems trejiems metams pratęsti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų prekių teikimo į rinką sustabdymą. Kadangi pasiūlytas penkerių metų sustabdymas, jis bus pratęstas trejiems metams ir iš viso truks aštuonerius metus.
(113)
Pagal Komisijos 2008 m. spalio 21 d. turėtą informaciją, šios kompensuojamosios priemonės (KP) poveikis apyvartos sumažėjimui gali būti įvertintas dviem būdais, remiantis toliau pateikta 2 lentele (49).
2 lentelė
Mln. EUR
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
2016 m.
„FagorBrandt“ apyvarta
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
KP poveikis, didesnis įvertis
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
KP poveikis, mažesnis įvertis
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
2 lentelėje pateiktus 2009-2012 m. duomenis, susijusius su savo siūlomos kompensuojamosios priemonės poveikiu, nurodė Prancūzijos valdžios institucijos ir „FagorBrandt“ (dėl šio poveikio taip pat žr. 143 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).
(115)
Pirmasis būdas apskaičiuoti Komisijos nustatytos papildomos kompensuojamosios priemonės poveikį - Prancūzijos valdžios institucijų įvertintas paskutinių metų (t. y. 2012 m.) prarastas pajamas padauginti iš 3. Taikant optimistinį scenarijų, šis poveikis įmonei būtų 3 × [40-60] mln. EUR, t. y. [120-180] mln. EUR.
(116)
Kitas būdas apskaičiuoti papildomos kompensuojamosios priemonės poveikį - ekstrapoliuoti 2013-2016 m. duomenis, 2012 m. duomenims taikant linijinį [1,5-3] % augimą, tęsiant įmonės prognozuojamą 2009-2012 m. apyvartos augimą [1,5-3] %. Dėl 125 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių ši apyvartos didėjimo prielaida laikoma pagrįsta, atsižvelgiant į grupės strategiją ir rinkos perspektyvas. Taip vertinant, dėl kompensuojamosios priemonės „FagorBrandt“ - pagal įmonei optimistinį scenarijų - netektų [120-180] mln. EUR apyvartos.
(117)
Taigi atrodo, kad siūloma kompensuojamoji priemonė yra tinkama ir jos vienos užtenka, kad būtų proporcingai sumažintas neigiamas poveikis konkurencijai, atsiradęs suteikus aptariamą pagalbą: remiantis optimistiniu scenarijumi, ją taikant 2014-2016 m. įmonė netektų [120-180] mln. EUR apyvartos. Dėl šios neįvykdytos apyvartos konkurentai galės padidinti savo pardavimus. Dėl šios kompensuojamosios priemonės įmonei taps sunkiau po 8 metų pertraukos vėl pradėti tiekti į rinką atitinkamas „Vedette“ prekių ženklu pažymėtas prekes (šiuo metu parduodamos tik „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos skalbyklės). Iš tiesų, nors prekių ženklas neišnyksta, grįžimo į rinką kaina yra proporcinga nedalyvavimo rinkoje metams. Kuo ilgiau prekių ženklas nedalyvauja rinkoje, tuo labiau pamirštama jo reputacija.
(118)
Be to, reikia patikrinti, ar šia nauja kompensuojamąja priemone taip pat kompensuojamas konkurencinis pranašumas, atsiradęs dėl bendro Italijos pagalbos ir restruktūrizavimo pagalbos poveikio. Galima teigti, kad 2008 m. spalio 21 d.„FagorBrandt“ turėjo 3 190 878,02 EUR (arba, su palūkanomis, maždaug 4 mln. EUR) sumą, kurios ji nebūtų galėjusi turėti. Šis pranašumas daro poveikį konkurencijai: įmonė turėjo papildomų grynųjų pinigų. Tačiau papildoma kompensuojamąja priemone šis konkurencijos pažeidimas kompensuojamas.
(119)
3 lentelėje nurodytas su kompensuojamąja priemone susijęs grynasis nuostolis (arba neigiami laisvi grynųjų pinigų srautai). 2009-2012 m. duomenis Komisijai pateikė Prancūzijos valdžios institucijos. 2013-2016 m. duomenys - ekstrapoliacija, gauta 2012 m. duomenis kasmet padidinant [1,5-3] % (50).
3 lentelė
Mln. EUR
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
2016 m.
Galutinis rezultatas be KP
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
KP poveikis, didesnis įvertis
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
KP poveikis, mažesnis įvertis
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Pasirodo, kad, remiantis (įmonei) optimistiniu scenarijumi, per trejus papildomus metus „FagorBrandt“ neteks nuo [10-20] mln. EUR (jei tris kartus padidiname 2012 m. duomenis) iki [10-20] mln. EUR (jei sudedame ekstrapoliuotus duomenis) grynųjų pinigų. Kitaip tariant, nustačius šią naują kompensuojamąją priemonę bus visiškai kompensuotas pranašumas, kuris buvo įgytas dėl disponavimo maždaug 4 mln. EUR grynųjų pinigų suma.
(121)
Galiausiai tai, kad kompensuojamąsias priemones numatyta taikyti net pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui (nustatyta jo pabaigos data - 2012 m. gruodžio 31 d.), nekelia abejonių dėl jų tinkamumo. Kompensuojamosios priemonės nustatytos dėl skirtos restruktūrizavimo pagalbos, tačiau jos nėra sudedamoji pačios restruktūrizavimo procedūros dalis; jos yra kompensacija įmonės, kuriai buvo suteikta pagalba, konkurentams už konkurencijos pažeidimą, nuo kurio jie galėjo nukentėti. Tai, kad jos taikomos pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, nekelia abejonių dėl jų poveikio ir naudingumo, jei jos įgyvendinamos dėl restruktūrizavimo operacijos, kuriai įgyvendinti valstybė skiria pagalbą, ir jei jų tikslas ir poveikis - kompensuoti dėl šios pagalbos padarytą konkurencijos pažeidimą.
(122)
Todėl Komisija mano, kad šios priemonės leidžia išvengti pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų, nurodytų restruktūrizavimo pagalbos gairių 38-40 punktuose.
6.6. Įmonės gyvybingumo atkūrimas
6.6.1. Restruktūrizavimo planas, rinkos perspektyvos ir restruktūrizavimo plane išdėstytų prognozių patikimumas
(123)
Jau pradėtame įgyvendinti „FagorBrandt“ restruktūrizavimo plane visų pirma numatyta:
-
į […] orientuotas veiklos koncentravimas ir plėtra;
-
pirkimų ir […] politikos racionalizavimas;
-
veiklos nutraukimas ir gamyklų uždarymas (51);
-
darbuotojų skaičiaus sumažinimas (52);
-
priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti įmonės tvarumą (53).
(124)
Atlikusi tyrimą Komisija patvirtina tai, ką buvo pareiškusi sprendime pradėti procedūrą: ji mano, kad šis planas atitinka restruktūrizavimo pagalbos gairių 35-37 punktuose nustatytus reikalavimus Kitaip tariant, restruktūrizavimo planas leidžia atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą.
(125)
Tačiau Komisija norėtų pateikti savo analizę ir išvadas, susijusias su rinkos perspektyvomis ir restruktūrizavimo plane išdėstytų prognozių patikimumu.
(126)
Komisija įvertino restruktūrizavimo plane pateiktas prognozes, pirmiausia augimo perspektyvas. Komisija primena, kad šiame sprendime atsižvelgiama tik į informaciją, turėtą 2008 m. spalio mėn.
(127)
CECED teigimu (54), 2005-2007 m. Vakarų Europos rinka augo nuosaikiai (apie 2 % per metus), o Rytų Europos - sparčiai (apie 7 % per metus). Tačiau pastarasis augimo rodiklis yra abejotinas, priklausantis nuo ekonomikos svyravimų, nes dviženklį augimą lengvai gali pakeisti dviženklis smukimas.
(128)
Ilgalaikės perspektyvos požiūriu planuojama, kad Rytų Europos ir Vakarų Europos vartotojų pirkimo elgsena suvienodės, bet kol kas dėl mažos Rytų Europos šalių perkamosios galios didžiausią paklausą turi būtiniausios (skalbyklės ar šaldytuvai) bei pigesnės ir paprastesnės prekės. Tačiau būtent į šias rinkas atėjo konkurentai iš Turkijos ir Azijos.
(129)
Taigi potencialios rinkos, kuriose gali įsitvirtinti „FagorBrandt“, yra Vakarų Europoje, nes jos svarbesnės ne tik vertės, bet ir apimties atžvilgiu, be to, mažiau susijusios su pigiomis prekėmis, kurių gamybos srityje „FagorBrandt“ nebegali konkuruoti ir kurios paskatino spartų rinkos augimą Rytų Europoje.
(130)
Tiksliau, „FagorBrandt“ atskaitos rinka - tai Prancūzijos rinka, kurioje ši grupė parduoda [50-80] %, gamina [80-100] % savo produkcijos ir įdarbina [80-100] % savo darbuotojų. Pasak GIFAM (55), Prancūzijoje stambios namų ūkio įrangos rinka 2007 m. išaugo 1 %, palyginti su 2006 m., tiek apimties, tiek vertės atžvilgiu. Tiksliau, […] įrangos rinka, į kurią siekia dėmesį sutelkti „FagorBrandt“, palyginti su 2006 m., padidėjo […] %, o […] įrangos pardavimas sumažėjo […] %.
(131)
Vertinimai pagal prekių rūšis rodo, kad pirmaujančios rinkos, kurios plėtojamos Europoje, pirmiausia Prancūzijoje, tai iš esmės […] rinkos. […] prekių dalis didėja, o šaldymo įrangos padėtis yra beveik nekintanti, kaip matyti iš šios GIFAM atliktame tyrime pateikiamos lentelės:
4 lentelė
(132)
Taigi „FagorBrandt“ sprendimas pirmiausia dėmesį sutelkti į […] ir, be to, plėtoti […], atrodo derantis su įvairių rinkos segmentų ir prekių kitimu.
(133)
Komisija, išanalizavusi kitus svarbius restruktūrizavimo plane pateikiamus duomenis, kuriais siekiama pagrįsti su „FagorBrandt“ ilgalaikiu veiklos pelningumu susijusias prognozes, mano, kad 5 lentelėje pateiktos prognozės yra realistinės.
5 lentelė
Mln. EUR
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
„FagorBrandt“ apyvarta
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Galutinis rezultatas
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Todėl tolesnėje analizėje bus nagrinėjami tik du sprendime pradėti procedūrą minėti abejonių sukėlę dalykai, susiję su restruktūrizavimo plano realistiškumu ir pakankamumu.
(135)
Pirma, Komisija paprašė paaiškinimų, susijusių su 2007 m. laukiamu 20 % apyvartos padidėjimu. Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2006 m. pasikeitė „FagorBrandt“ veiklos sritis, nes „Fagor“ perleido įmonei „FagorBrandt“ savo prekių ženklo platinimą Didžiosios Britanijos ir Prancūzijos rinkose, o vėliau - ir visą įmonės „Fagor“ Prancūzijoje vykdytą veiklą (56). Su šia veikla susijusi apyvarta 2007 m. buvo įvertinta [50-100] mln. EUR, šis skaičius įtrauktas į „FagorBrandt“ 2007 m. apyvartą. Nepakitus veiklos sričiai buvo numatoma, kad apyvarta didės tik [5-10] %. Vėliau Prancūzija pateikė Komisijai su faktiška 2007 m. apyvarta susijusius duomenis. Ji siekia 903 mln. EUR; 2006 m. ji buvo 779,7 mln. EUR, t. y. per metus padidėjo apie 16 %.
(136)
Antra, Komisija pažymėjo, kad restruktūrizavimo plane nenurodyta, kaip „FagorBrandt“ rengiasi spręsti nesuderinamos pagalbos, kurią gavo jos pavaldžioji įmonė Italijoje, grąžinimo klausimą, todėl kilo abejonių dėl įmonės gyvybingumo atkūrimo. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad, kad pagalbos, kurią turėtų grąžinti „Brandt Italia“, suma turėtų nesiekti 200 000 EUR (žr. 69 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Tačiau, kaip nurodė Komisija (žr. 76 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis), Italijos suteiktos pagalbos suma, į kurią reikia atsižvelgti, sudaro 3 190 878,02 EUR, prie kurių reikia pridėti palūkanas iki 2008 m. spalio 21 d. Tačiau Komisija laikosi nuomonės, kad numatomas šios sumos grąžinimas neturėtų pakenkti įmonės gyvybingumui, nes „FagorBrandt“ turi padidinti savo įnašą 3 190 878,02 EUR suma ir palūkanų suma (šiuo klausimu žr. 155 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).
(137)
Remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais Komisija daro išvadą, kad sprendime pradėti procedūrą pareikštos abejonės, susijusios su įmonės gyvybingumo atkūrimu, yra išsklaidytos.
6.6.2. Suinteresuotosios šalies pareikštos abejonės dėl įmonės gyvybingumo atkūrimo
(138)
Kaip minėta, konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, ginčija, kad restruktūrizavimas gali padėti atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą. Pirmiausia jis mano, kad įmonė turėjo perkelti dalį savo gamybos į nebrangios gamybos zonas, kur ji gali pasinaudoti masto ekonomija. Antra, įmonė negalės atlikti savo prekėms tobulinti būtinų pramonės investicijų, kasmet pareikalaujančią didelių investicijų į gamybos įrangą, koncepciją, mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Galiausiai šis konkurentas pabrėžia, kad įmonė lieka per maža palyginti su konkurentais. Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija išnagrinės, ar šios konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, pastabos paneigia jos išvadas, susijusias su įmonės gyvybingumo atkūrimu.
(139)
Dėl būtinybės perkelti dalį savo gamybos į šalis, kuriose pigesnė gamyba, Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos išsamiai atsakė į šį klausimą. Jos primena, kad „FagorBrandt“, taip pat kai kurių vien Europoje veiklą vykdančių jos konkurentų, pasirinkta vystymosi kryptis (naujoviškų ir didelę pridėtinę vertę turinčių prekių gamyba) nesiderina su sistemingu jų produkcijos perkėlimu į nebrangios gamybos šalis. […] Stambiosios įmonės, įsteigdamos gamybos vienetus nebrangios gamybos šalyse, taip pat siekia ten išplėsti prekybą.
(140)
Dėl konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, tvirtinimo, kad „FagorBrandt“ negalės atlikti didelių investicijų, būtinų siekiant likti konkurencinga, ir kad įmonė per maža, palyginti su stambiosiomis įmonėmis, Komisija pažymi, kad ji pati sprendimo pradėti procedūrą 8 dalyje nurodė, kad šie dalykai prisidėjo prie įmonės sunkumų. Tačiau Komisija pažymi, jog iš restruktūrizavimo plano atrodo, kad šiuos sunkumus galima įveikti. Iš tikrųjų įmonė ketina daugiausia dėmesio skirti […]. Be to, Komisija pažymi, kad kai kurios šio sektoriaus įmonės, nepaisant to, kad yra nedidelės, palyginti su stambiosiomis įmonėmis ir gausia pastarųjų produkcija Vakarų Europoje, sugeba išlikti konkurencingos dėmesį sutelkdamos į tam tikras prekes ir rinkos segmentus (tai yra vadinamieji nišiniai gamintojai, kaip antai „Miele“, „Smeg“, „Liebherr“, „Teka“, arba maži nacionalinio masto gamintojai, kaip antai „Candy“ ir „Gorenje“). Be to, Komisija pažymi, kad vis didesnė „FagorBrandt“ integracija į „Fagor“ grupę taip pat padeda spręsti šias su įmonės dydžiu susijusias problemas. Apibendrindama Komisija pripažįsta, kad aspektai, į kuriuos atkreipė dėmesį konkurentas, yra iššūkiai įmonei „FagorBrandt“, bet mano, kad restruktūrizavimo planas gali padėti juos įveikti ir pakankamai tikėtina, kad jį įgyvendinant bus atkurtas įmonės gyvybingumas.
(141)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, pastabos nepaneigia jos išvados, kad restruktūrizavimo planas leidžia atkurti ilgalaikį „FagorBrandt“ gyvybingumą.
6.6.3. Kompensuojamųjų priemonių įtaka gyvybingumo atkūrimui
(142)
Galiausiai dėl įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo Komisija turi patikrinti, kaip numatyta restruktūrizavimo pagalbos gairių 38 punkto paskutiniame sakinyje, ar numatytos kompensuojamosios priemonės nekelia grėsmės įmonės gyvybingumui. Kaip paaiškinta, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė kompensuojamąsias priemones, kurios nebuvo įtrauktos į finansines prognozes, pridėtas prie pranešimo apie pagalbą. Komisija mano, kad šios priemonės būtinos, todėl jos turės būti įgyvendintos. Šios priemonės (penkeriems metams sustabdyti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų šaldymo, valgio gaminimo įrangos ir indaplovių teikimą į rinką) neigiamai paveiks įmonės finansinius rezultatus, todėl reikia įsitikinti, kad įmonė gali jas įgyvendinti.
(143)
Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, toliau pateikiamose 6 ir 7 lentelėse nurodomi įmonės finansiniai rezultatai atsižvelgiant į minėtų kompensuojamųjų priemonių įgyvendinimą. 6-oje lentelėje remiamasi optimistiniu scenarijumi, o 7-oje - pesimistiniu.
6 lentelė
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtų šaldymo, valgio gaminimo įrangos ir indaplovių teikimo į rinką sustabdymas (mln. EUR)
Optimistinis scenarijus
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Apyvarta
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bendrasis pelnas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas neatsižvelgiant į negrįžtamus veiksnius
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas (EBIT - pajamos prieš palūkanas ir mokesčius)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pelnas prieš apmokestinimą
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sukaupti laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7 lentelė
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtų šaldymo, valgio gaminimo įrangos ir indaplovių teikimo į rinką sustabdymas (mln. EUR)
Pesimistinis scenarijus
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Apyvarta
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bendrasis pelnas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas neatsižvelgiant į negrįžtamus veiksnius
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas (EBIT - pajamos prieš palūkanas ir mokesčius)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pelnas prieš apmokestinimą
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sukaupti laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
6 ir 7 lentelės pagrįstos toliau išdėstytomis prielaidomis, susijusiomis su apyvartos sumažėjimu dėl to, kad bus sustabdytas kelių prekių grupių, pažymėtų „Vedette“ prekių ženklu, teikimas į rinką. Dėl šio sustabdymo gali sumažėti:
a)
prekyba prekių grupės, pažymėtos „Vedette“ prekių ženklu, įranga, kurios teikimas į rinką sustabdytas;
b)
prekyba kita prekių grupių įranga, teikiama į rinką su „Vedette“ prekių ženklu (57) (neigiamas prekių asortimento poveikis „Vedette“ prekių ženklu pažymėtoms prekėms);
c)
prekyba kitais prekių ženklais pažymėtomis prekėmis (neigiamas prekių asortimento poveikis visiems „FagorBrandt“ grupės prekių ženklams).
(145)
Optimistiniame scenarijuje atsižvelgiama tik į 144 konstatuojamosios dalies a ir b punktuose minimą poveikį; dėl prekių teikimo į rinką sustabdymo apyvarta, susijusi su sustabdyta prekių grupe, sumažės [70-90] % (likusiuosius [10-30] % „FagorBrandt“ susigrąžina padidinęs tokių pat prekių, parduodamų su kitu nei „Vedette“ prekių ženklu, pardavimus), o apyvarta, susijusi su kitomis prekėmis, teikiamomis į rinką su „Vedette“ prekių ženklu, sumažės [20-30] %. Pesimistiniame scenarijuje atsižvelgiama į 144 konstatuojamosios dalies c punktą darant prielaidą, kad su sustabdyta prekių grupe susijusi apyvarta sumažės [110-130] % (šis nuostolis gali sudaryti ne tik 100 % sustabdytos prekių grupės apyvartos, bet ir paliesti kitas prekes ir prekių ženklus, ne vien tuos, kurių prekyba sustabdoma), o apyvarta, susijusi su kitomis prekėmis, teikiamomis į rinką su „Vedette“ prekių ženklu, sumažės [20-40] %. Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad toks pesimistinis scenarijus atitinka įmonės patirtį: 2003 m. ji nusprendė sustabdyti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų mikrobangų krosnelių pardavimą Prancūzijoje, siekdama dėmesį sutelkti į „Brandt“ prekių ženklą, kuriuo pažymėtu prekių buvo parduodama labai daug. Tačiau šis sustabdymas turėjo labai neigiamą šalutinį poveikį, nes įmonė prarado ne tik visą apyvartą, susijusią su „Vedette“ prekių ženklu pažymėtomis prekėmis, tačiau nuostolių patyrė ir „Brandt“ prekių ženklas (per dvejus metus patirti bendri nuostoliai, susiję su šiais dviem prekių ženklais pažymėta […] įranga, palyginti su pradiniu […] vienetų, iš kurių […] pažymėtų „Vedette“ prekių ženklu, pardavimu, t. y.[120-140] % nuostolis dėl neparduotų prekių) (58).
(146)
Remdamasi pirmiau pateiktų dviejų lentelių duomenų analize ir kitais Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis Komisija pažymi, kad nustatytos kompensuojamosios priemonės susilpnins įmonę, nes nuo 2009 m., t. y. nuo šių priemonių įgyvendinimo pradžios, neigiamai paveiks įmonės rezultatus. Tačiau nuo 2010 m. įmonės grynasis rezultatas vėl bus teigiamas, o tolesniais metais jis didės. Todėl Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlytos kompensuojamosios priemonės susilpnins įmonę, tačiau nesutrukdys atkurti jos gyvybingumo.
(147)
Šios išvados nepaneigia papildoma Komisijos nustatyta kompensuojamoji priemonė, t. y. būtinybė trejiems metams pratęsti atitinkamų „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų prekių teikimo į rinką sustabdymą.
(148)
Iš tiesų iš 3 lentelės, kurioje pateikiamas papildomos kompensuojamosios priemonės poveikis galutiniam įmonės rezultatui, matyti, kad 2014-2016 m. poveikis bus teigiamas ir tikėtinas augimas sieks [1,5-3] %. Todėl Komisijos nustatyta papildoma kompensuojamoji priemonė leidžia prieiti prie tokios pat išvados - priemonė susilpnins įmonę, tačiau nesutrukdys atkurti jos gyvybingumo.
6.7. Pagalbos apribojimas iki būtino mažiausio dydžio: faktinis, su pagalba nesusijęs įnašas
(149)
Kad būtų galima skirti pagalbą, remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 43-45 punktais, reikia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas apsiribotų griežtu restruktūrizavimo išlaidų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui atlikti, atsižvelgiant į bendrovės, jos akcininkų arba ją valdančios verslo grupės turimus finansinius išteklius. Pagalbos gavėjai turi savais ištekliais svariai prisidėti prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant įmonės išlikimui nebūtino turto pardavimą arba pasinaudojimą rinkos sąlygomis gaunamu išoriniu finansavimu.
(150)
Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 43 punkte, restruktūrizavimo išlaidos, kurias pranešime apie pagalbą nurodė Prancūzijos valdžios institucijos, siekia 62,5 mln. EUR. Įmonė restruktūrizavimo planui ketina skirti 31,5 mln. EUR ir gauti 31 mln. EUR pagalbą.
Milijonai eurų
%
Restruktūrizavimo išlaidos
62,5
100 %
Finansavimas
Pačios pagalbos gavėjos įnašas
4,6
7,4 %
Akcininkų įnašas
26,9
43 %
Valstybės pagalba
31
49,6 %
(151)
Sprendimo pradėti procedūrą 44 punkte Komisija pareiškė abejojanti dėl dviejų su šiais duomenimis susijusių dalykų. Pirma, Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų paaiškinti, kodėl į restruktūrizavimo išlaidas jos neįtraukė pagalbos pagal 44f straipsnį sugrąžinimo. Antra, Komisija paprašė paaiškinti, kokios lėšos sudaro pačios pagalbos gavėjos įnašą.
(152)
Į antrąjį klausimą Prancūzijos valdžios institucijos atsakė nurodydamos, kad pačios pagalbos gavėjos įnašą sudaro įmonės „FagorBrandt“ rinkoje gautos banko paskolos. Prancūzijos valdžios institucijos patikslina, kad 2006 m. įmonė gavo [20-40] mln. EUR banko paskolų, o 2007 m. ši suma padidėjo iki [20-40] mln. EUR (59). Šias paskolas laidavo […]. Komisija pažymi, kad kalbama apie „pasinaudojimą rinkos sąlygomis gaunamu išoriniu finansavimu“ pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 43 punktą, todėl tai yra tinkamas įnašas.
(153)
Atsakydamos į pirmąjį Komisijos klausimą Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimas a priori negali būti laikomas restruktūrizavimo išlaidomis (nei pačios pagalbos gavėjos įnašu pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 43-44 punktus). Todėl pagalba pagal 44f straipsnį ir nebuvo įtraukta į restruktūrizavimo išlaidas. Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad šis grąžinimas, įvertintas [25-30] mln. EUR (įskaitant palūkanas), žinoma, yra įtrauktas į verslo planą, pridėtą prie pranešimo apie pagalbą, kaip ir bet kurios kitos įprastos finansinės išlaidos. Komisija mano, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimas privalo būti įtrauktas į verslo planą, todėl šiuo atveju taip ir padaryta (60).
(154)
Tačiau taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad 2008 m. spalio 21 d.„Brandt Italia“ gauta Italijos pagalba siekė 3 190 878,02 EUR, prie kurių reikia pridėti palūkanas. Taigi negalima atmesti galimybės, kad ši suma neatsidurs įmonės ketinamame skirti įnaše. Todėl pačios pagalbos gavėjos įnašas taptų mažesnis nei 50 %, kurių reikalaujama pagal restruktūrizacijos pagalbos gairių 44 punktą.
(155)
Tokiu atveju, siekdama užtikrinti, kad įmonės įnašas nebūtų susijęs su pagalba ir sudarytų ne mažiau kaip 50 % restruktūrizavimo išlaidų, Komisija priimdama šį teigiamą sprendimą nustato sąlygą - nuosavą įnašą atitinkamai padidinti iki Italijos pagalbos dydžio, t. y. iki 3 190 878,02 EUR, prie šios sumos pridedant palūkanas iki 2008 m. spalio 21 d.
(156)
Tiksliau sakant, „FagorBrandt“ iki įmonės restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, kuris nustatytas 2012 m. gruodžio 31 d., šia suma (pasiskolinta, gauta iš akcininkų ar kitu būdu) turės padidinti savo siūlomą įnašą į restruktūrizavimo išlaidas. Prancūzijos valdžios institucijos privalės pateikti šio padidinimo įrodymą praėjus per su mėnesius nuo 2012 m. gruodžio 31 d.
(157)
Kalbant apie konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, teiginį, kad pagalba nėra apribota iki būtino mažiausio dydžio, Komisija patvirtina, kad ji patikrino ne tik tai, ar laikomasi oficialiai nustatyto reikalavimo, kad pačios pagalbos gavėjos įnašas viršytų 50 %, bet ir įvertino, ar pagalba apribota iki būtino mažiausio dydžio, pirmiausia remdamasi restruktūrizavimo pagalbos gairių 45 punkte apibrėžtais kriterijais. Komisija mano, kad pagalba yra apribota iki būtino mažiausio dydžio ir kad pagalbos suma neleidžia įmonei turėti „grynųjų pinigų pertekliaus, kurį būtų galima naudoti su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai, agresyviai, rinką iškreipiančiai veiklai“.
(158)
Komisija ypač pabrėžia, kad suteikus pagalbą ir pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui grupė dar turės daug skolų, o skolos ir nuosavo kapitalo santykis bus didesnis už vienetą. Taigi „FagorBrandt“ gautus grynuosius pinigus pirmiausia turės skirti šiam įsiskolinimo lygiui mažinti.
6.8. Vienkartinės išmokos principas
(159)
Remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 72 ir tolesniais punktais, restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik kartą per dešimt metų.
(160)
Šiuo atveju Prancūzijos ir Italijos „FagorBrandt“ suteiktos pagalbos negalima laikyti pagalba įmonei sanuoti ir restruktūrizuoti. Iš tiesų, kaip įrodyta 45-56 konstatuojamosiose dalyse, 2002 ir 2003 m., kai jai buvo suteikta pagalba, „FagorBrandt“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė.
(161)
Taigi buvo laikytasi restruktūrizavimo pagalbos gairėse nustatyto principo, pagal kurį pagalba teikiama tik vieną kartą.
6.9. Visiškas plano įgyvendinimas
(162)
Įmonės „FagorBrandt“ restruktūrizavimo planas, įskaitant visus Prancūzijos prisiimtus įsipareigojimus, turi būti visiškai įgyvendintas (61). Komisija prašo ją informuoti apie vykdant planą ir su juo susijusius įsipareigojimus padarytą pažangą.
7. IŠVADA
(163)
Pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei bus įgyvendintos visos nustatytos sąlygos,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Pagalba, kurią Prancūzija numato skirti įmonei „FagorBrandt“, siekianti 31 milijoną EUR, yra suderinama su vidaus rinka, jei įgyvendinamos 2 straipsnyje nustatytos sąlygos.
2 straipsnis
1. Prancūzijos valdžios institucijos turi sustabdyti šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytos pagalbos išmokėjimą įmonei „FagorBrandt“ tol, kol iš pastarosios nebus faktiškai susigrąžinta 2003 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendime 2004/343/EB (62) nurodyta nesuderinama pagalba.
2. Įmonės „FagorBrandt“ restruktūrizavimo planas, apie kurį Prancūzija pranešė Komisijai 2007 m. rugpjūčio 6 d., turi būti visiškai įgyvendintas.
3. „FagorBrandt“ pasiūlytas 31,5 mln. EUR įnašas į restruktūrizavimo išlaidas turės būti padidintas 3 190 878,02 EUR ir šios sumos palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kai Italija suteikė pagalbą „FagorBrandt“, iki 2008 m. spalio 21 d. Šis įnašas turės būti padidintas iki nustatytos įmonės restruktūrizavimo pabaigos dienos - 2012 m. gruodžio 31 d. Prancūzijos valdžios institucijos privalės pateikti šio padidinimo įrodymą praėjus ne daugiau kaip dviems mėnesiams nuo 2012 m. gruodžio 31 d.
4. „FagorBrandt“ aštuoneriems metams sustabdo „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos šaldymo ir valgio gaminimo įrangos bei indaplovių tiekimą į rinką.
5. Siekdama užtikrinti šio straipsnio 1-4 dalyse nustatytų sąlygų vykdymą Prancūzija, pateikdama kasmetines ataskaitas, praneša Komisijai apie įmonės „FagorBrandt“ restruktūrizavimo eigą, 1 dalyje aprašytos nesuderinamos pagalbos susigrąžinimą, suderinamos pagalbos išmokėjimą ir kompensuojamųjų priemonių įgyvendinimą.
3 straipsnis
Prancūzija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos informuoja Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi jam įgyvendinti.
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 25 d.