РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 792/2011 НА СЪВЕТА
от 5 август 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 118/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд.
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 6 април 2010 г. от дружеството Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („жалбоподателят“) от името на производители, чието производство представлява основният дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои механизми за подвързване с халки („МПХ“). В жалбата prima facie се съдържат доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриването на процедура.
(3)
Необходимо е да се припомни, че както е посочено в съображение 7 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период („периодът на разследване на вредата“).
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение за налагане на временни антидъмпингови мерки („разгласяването на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха писмени становища относно предварителните констатации. Беше предоставена възможност за изслушване на страните, които поискаха да бъдат изслушани, по-специално двама вносители и тайландския производител.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която счете за необходима за целите на окончателните си констатации относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза. Освен проверките, посочени в съображение 6 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Rima Benelux Holding BV - единственият потребител, който оказа съдействие в разследването, като попълни въпросника за потребителите.
(6)
Всички страни бяха информирани относно съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд и окончателното събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Също така им беше предоставен срок, в който да изложат становищата си след това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Тъй като не бяха представени бележки относно разглеждания продукт и сходния продукт, съображения 8-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(9)
Следва да се припомни, както е обяснено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че само един тайландски производител износител оказа съдействие в разследването и че той е осъществил целия износ от Тайланд за Съюза през РП. Производителят износител и един несвързан с него вносител, който оказа съдействие, твърдят, че независимият външен експерт, който е подпомагал Комисията по време на проверката на място на производителя износител, е допуснал няколко грешки в изчисленията в своя доклад. Една от задачите на експерта беше да провери процеса на никелиране и количеството суровини, използвани от производителя износител на различните производствени етапи. Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че производителят износител е представил непълна и невярна информация по отношение на важни съставни елементи на разходите му за производство и за други суровини. Твърденията на производителя износител и на вносителя за допуснати грешки в изчисленията в доклада на експерта бяха разгледани от Комисията и беше установено, че те са неоснователни. По този начин се потвърждават констатациите, посочени в съображение 15 от регламента за временните мерки.
(10)
Производителят износител и вносителят оспориха също така предварителните констатации, посочени в съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че методологията, използвана за предварителното определяне на нормалната стойност за видовете продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, води до завишени резултати, тъй като тя погрешно се основава на изчисляване на средноаритметичната стойност на нормалните стойности. Комисията прие това твърдение, адаптира методологията и преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, отчитайки продуктовия асортимент на тайландския производител и отразявайки по-прецизно неговото положение.
(11)
По-нататък производителят износител изтъкна, че разходите по реализацията и общите и административните разходи (РОА), от една страна, и маржовете на печалба, от друга, които са съответно 16 % и 8 %, са твърде високи. Производителят износител посочи, че размерът на РОА не трябва да надвишава 12,59 %, като следва да отразява собствените му РОА без разходите за вътрешен транспорт.
(12)
Следва да се припомни, че както е посочено в съображения 15-17 от регламента за временните мерки, производителят износител не е оказал съдействие на разследването и съответно не е предоставил данни за пълните си РОА. При тези обстоятелства и предвид факта, че не е предоставена друга информация за пълните РОА на дружеството, бе взето решение да продължи позоваването на съдържащата се в жалбата информация. Освен това, в светлината на наличната информация и доколкото тя можа да бъде проверена, беше прието, че размерът на РОА от 16 % е разумен. Затова искането беше отхвърлено.
(13)
Производителят износител изтъкна, че използваният в предварителните изчисления размер на печалбата от 8 % е твърде висок и вместо това е следвало да се приеме размер на печалба от 5 %. Бяха изложени следните доводи: първо, размер на печалбата от 5 % е бил използван като целева печалба в анализа на вредата и второ, размер на печалбата от 5 % би съответствал на предишните разследвания, извършени по отношение на същия продукт. По първия довод Комисията отбеляза, че определянето на целева печалба за промишлеността на Съюза и размерът на печалбата, използван при определянето на нормална стойност, не следват една и съща логика, поради което не е необходимо да съвпадат. По втория довод Комисията се съгласи, че са налице известни основания за използване на същия размер на печалбата, както при предходните разследвания по отношение на същия продукт, и реши да приеме това твърдение и съответно да промени размера на печалбата, използван при изчисляването на нормалните стойности.
(14)
След окончателното разгласяване представителите на промишлеността на Съюза и производителят износител направиха няколко бележки. Представителите на промишлеността на Съюза не се съгласиха с корекцията на маржа на печалба, като посочиха, че размер на печалбата от 5 % не би бил достатъчен, за да покрие изискванията за рентабилност на трите свързани дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт, но без да приведат каквито и да било други съществени доводи. Затова искането беше отхвърлено.
(15)
Производителят износител посочи, че амортизационните отчисления и разходите за строителство и застраховка, използвани при изчисляването на нормалната стойност на един вид продукт, не били същите като тези, използвани за други видове, и че една и съща стойност следва да се прилага към всички видове продукти. Комисията провери твърдението и действително установи грешка в изчисленията. Противно на твърдението на производителя износител обаче се установи, че грешката е допусната при изчисляването на нормалната стойност на другите видове продукти. Съответно беше извършена корекция на нормалната стойност на другите видове продукти.
(16)
Производителят износител освен това отбеляза, че при определянето на нормалните стойности за видовете продукти, различни от тези, за които беше определена специфична нормална стойност, не бил взет предвид в пълна степен действителният продуктов асортимент на производителя износител. В това отношение производителят износител отново изтъкна, че установените среднопретеглени нормални стойности следва да се използват за другите видове продукти, като по този начин се отрази действителният продуктов асортимент на производителя износител. Както беше посочено в съображение 10 по-горе, Комисията се съгласи да преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, за да отчете действителния продуктов асортимент на тайландския производител и, независимо от действителния обем на продажбите за всеки вид продукт, беше изчислена нормалната стойност за малки, средни и големи МПХ. Комисията обаче отхвърли довода, че при липсата на надлежно обосновани причини, наред с това следва да се вземе предвид и претеглящ коефициент, основаващ се на продажбите на износителя за Съюза.
(17)
Освен това производителят износител изтъкна, че методът на Комисията за изчисление на нормалната стойност въз основа на дължината на механизмите за подвързване с халки е неточен и непълен и предложи нов метод за изчисление на средноаритметичните стойности, който да вземе предвид по-прецизно различните дължини на механизмите. Както беше посочено в съображение 16 по-горе, Комисията изчисли нормалната стойност за видове продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, и определи нормални стойности, които съответстват на малки, средни и големи МПХ. Беше установено, че изчислението на износителя е погрешно и ориентирано към резултата. Затова искането беше отхвърлено.
(18)
С изключение на посочените по-горе изменения и при липсата на други бележки, съдържанието на съображения 15-20 от регламента за временните мерки относно установяването на нормалната стойност се потвърждава окончателно.
4.2. Експортна цена и сравнение
(19)
Производителят износител посочи, че валутата, използвана за изчислението на транспортните разходи при определянето размера на дъмпинга, не е правилно избрана. Комисията прие това твърдение.
(20)
Поради отсъствието на други бележки, съдържанието на съображения 21-24 от регламента за временните мерки относно определянето на експортни цени и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
4.3. Дъмпингов марж
(21)
Производителят износител посочи, че при изчислението на дъмпинговия марж не е взета предвид специфичната нормална стойност за два вида продукти. Искането беше прието и бяха извършени съответните корекции.
(22)
Предвид посочените по-горе изменения в изчислението на нормалната стойност и сравнението, и след коригиране на гореспоменатата грешка в изчисленията, засягаща експортната цена, окончателно определеният размер на дъмпинга, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Производител износител
Дъмпингов марж
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд
16,3 %
(23)
След като бе установено, че оказалият съдействие производител износител е осъществил целия износ на разглеждания продукт от Тайланд за Съюза, беше решено, че остатъчният дъмпингов марж следва да бъде фиксиран на нивото на дъмпинговия марж, установен за този оказал съдействие производител износител, а именно: 16,3 %.
5. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(24)
С оглед на липсата на бележки относно определянето на „промишлеността на Съюза“ се потвърждават констатациите в съображения 28-32 от регламента за временните мерки.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление в Съюза и внос от Тайланд
(25)
Тайландският производител и няколко вносители поставиха под въпрос тенденциите в потреблението в Съюза, установени в регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че потреблението е намаляло в по-голяма степен отколкото първоначално очакваното (с около 30 %). Те също поискаха разяснения относно следваната от Комисията методология при определянето на потреблението, тъй като МПХ са включени в позиция от митническата тарифа, включваща други продукти.
(26)
Следва да се посочи, че въпреки че тези заинтересовани страни са оспорили констатациите, свързани с потреблението, не са представени доказателства или конкретни стойности в подкрепа на техните доводи. Те не са посочили и каквато и да било грешка в методологията.
(27)
Що се отнася до методологията, следва да се припомни, както е посочено в съображение 33 от регламента за временните мерки, че потреблението беше определено въз основа на проверените стойности на продажбите, посочени от оказалите съдействие страни (двамата производители от Съюза и тайландския износител за периодите 2008 г.-РП) в отговорите им на въпросника, и въз основа на данните на Евростат за останалия внос. Като се има предвид, че МПХ от други източници са предмет на антидъмпингови мерки, вносът (от всички източници) се регистрира в подпозиции от базата данни на митническата тарифа (ТАРИК), които са до голяма степен специфични за разследвания продукт. Тези подпозиции бяха използвани, за да се гарантира, че ще бъде взет под внимание само вносът на разглеждания продукт, въпреки минималната актуализация на определението на продукта в настоящото разследване.
(28)
По-нататък, като се има предвид, че данните на Евростат са изразени в килограми, докато потреблението беше изчислено в бройки, един от вносителите поиска разяснения относно методологията, използвана при преобразуването от килограми в бройки. Поради това следва да се поясни, че беше използван коефициент на преобразуване 50 g/бройка, който съответства на използвания при предишни разследвания и се счита за разумен с оглед на информацията, предоставена от тайландския производител износител. Също следва да се добави, че ако Комисията беше използвала точно средното тегло на бройка, което следва от информацията, предоставена от тайландския производител износител, резултатите за вноса от Тайланд за целия период на разследването на вредата щяха да покажат по-рязко покачване от гледна точка както на общия обем (с 25 % в сравнение с установеното в регламента за временните мерки равнище от 19 %), така и на пазарните дялове (от 11,8 на 15,5 %, в сравнение с установеното в регламента за временните мерки покачване от 12,0 на 15,0 %).
(29)
Един от вносителите също посочи, че тайландският внос в действителност е намалял с 40 % по време на периода на разследване на вредата, но това се основаваше на стойността на вноса, а не на обема, за всички кодове на митническата тарифа, включително и за продукти, различни от разследваните. Този довод трябваше да бъде отхвърлен.
(30)
С оглед на посоченото по-горе се потвърждават констатациите в съображения 33-40 от регламента за временните мерки относно потреблението в Съюза (което е намаляло с повече от 15 % между 2008 г. и ПР) и относно вноса от Тайланд.
6.2. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(31)
Един от вносителите изтъкна, че анализът на вредата е опорочен, тъй като лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза следва да се разглежда във връзка със състоянието на едно от свързаните с него дружества, за което се твърди, че има печалби в сферата на МПХ. В това отношение следва да се отбележи, че анализът на вредата трябва да се съсредоточи единствено върху продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на разглеждания продукт, произведен в Съюза. Тъй като, както е посочено в съображение 69 от регламента за временните мерки, разглежданото свързано дружество не е производител в Съюза и търгува предимно с продукти, които не произхождат от Съюза, то не следва да се вземе предвид за целите на анализа на вредата.
(32)
Без да се засяга посоченото по-горе, все пак следва да се подчертае, че вносителят не е предоставил информация, която да доказва, че гореспоменатото свързано дружество се намира в добро финансово състояние. Напротив, данните, събрани по време на разследването, сочат, че продажбите на МПХ и на това дружество са намалели значително през разследвания период.
(33)
С оглед на гореизложеното и тъй като не бяха представени други бележки относно анализа на вредата, се потвърждават съображения 41-57 от регламента за временните мерки и се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(34)
Макар че отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори (вж. по-долу), никоя от тях не оспори предварителното заключение, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил вреда на промишлеността на Съюза. Поради това изложеното в съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Въздействие на други фактори
(35)
Отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори и отбелязаха, че основната причина за вредата може да бъде свиването на търсенето, конкуренцията между производителите в Съюза, вносът от Индия или самопричиняване.
(36)
По отношение на свиването на търсенето е целесъобразно да се направи позоваване на съображения 25-30 по-горе, с които се потвърждава тенденцията при потреблението, установена в регламента за временните мерки. Поради това следва да се отхвърлят твърденията, че въздействието на свиването на търсенето е било подценено. Все пак следва да се припомни, че в съображение 67 от регламента за временните мерки се прави заключението, че намаляването на потреблението действително може да е допринесло за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, макар този резултат да е бил значително подсилен от въздействието на дъмпинговия внос. Въздействието на намаленото потребление обаче не е било в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда.
(37)
Тайландският износител от своя страна посочи, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена и от конкуренцията между производителите в Съюза. Това се дължи главно на факта, че конкретната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза съвпада с увеличаването на пазарния дял на другия производител от Съюза.
(38)
В това отношение, макар представените от тайландския износител изчисления да не са напълно правилни, е вярно, че цялостният пазарен дял на втория производител също се е повишил през периода на разследване на вредата. Следва обаче да се припомни, че както е посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, този производител внася значително количество МПХ от Тайланд. Интересно е да се отбележи, че годината, през която този производител е успял да увеличи своите продажби на произведени в Съюза продукти и своя пазарен дял, той също значително е увеличил и продажбите си на внесени от Тайланд МПХ. Всъщност той дори е станал значим вносител на тайландски МПХ, като е изкупил по-голямата част от тайландския износ през тази година. Поради това, макар вторият производител на Съюза действително да е успял да придобие известни пазарни дялове от промишлеността на Съюза, трудно може да се избегне заключението, че това дружество е успяло да постигне това, тъй като се е ползвало и от дъмпинговия внос на МПХ от Тайланд. Следва да се припомни, че този производител беше изключен от определението на промишлеността на Съюза поради значимостта на вносната му дейност в сравнение със собственото му производство.
(39)
Освен това, вече разгледаното в съображение 69 от регламента за временните мерки твърдение, че индийският внос също е причинил вреда на промишлеността на Съюза, бе потвърдено от заинтересованите страни. Това се основавало на факта, че Индия притежава дял от около 50 % от пазара на Съюза, т.е. тройно повече отколкото Тайланд, и че съответните средни цени са се понижили с 3 % между 2009 г. и РП, като са подбили цените в Съюза с 24 %. Също така беше подчертано, че значителна част от индийския внос е бил закупен от дружество, свързано с промишлеността на Съюза.
(40)
Все пак не бяха представени нови доводи в това отношение, а тези твърдения вече бяха разгледани в регламента за временните мерки. Въпреки че размерът на индийския внос в абсолютни стойности като цяло действително е по-висок от този от Тайланд, в регламента за временните мерки беше показано, че този внос се е развивал различно: докато тайландският внос като цяло се е увеличил през периода на разследване на вредата, както като абсолютна, така и като относителна стойност, индийският внос е намалял (с почти 10 %), а пазарните дялове също слабо са се понижили. Освен това индийското средно равнище на цените също е било по-високо от това на тайландската вносна цена. От друга страна, макар че дружество, свързано с промишлеността на Съюза, внася МПХ от Индия, разследването установи, че равнището на този внос значително се е понижило през годините, както е посочено по-горе в съображение 32.
(41)
Накрая, няколко заинтересовани страни също изтъкнаха, че жалбоподателят е загубил клиентите си, тъй като е започнал дейност на пазара надолу по веригата чрез своето дружество майка - Ring International Holding (RIH), и че продажбите на МПХ на свързани дружества следвало да се анализират внимателно, тъй като те не били извършвани в нормални условия на конкуренция. Тези твърдения обаче бяха отхвърлени, тъй като те не бяха доказани и разследването показа, че продажбите на свързани дружества са незначителни, сравнени с общия обем на продажбите.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(42)
Въз основа на горепосоченото предварителните заключения, изложени в съображения 65-76 от регламента за временните мерки, се потвърждават. Макар че и други фактори освен вносът са оказали определено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, въз основа на анализ, при който точно бяха разграничени и отделени въздействията на всички известни фактори от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(43)
Двама от петимата вносители, които оказаха съдействие по време на разследването, откликнаха на разгласяването на предварителните констатации като представиха писмени бележки. Един от тези вносители поиска той и още един вносител да бъдат изслушани. Комисията от своя страна реши да извърши посещение на място при единствения потребител, участвал в разследването.
(44)
Не бяха представени бележки във връзка със съображения 79-90 от регламента за временните мерки относно описанието на пазара и раздела, отнасящ се до интереса на промишлеността на Съюза.
8.1. Вносители и търговци
(45)
Първо, следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че налагането на мерки би могло да има значително отрицателно въздействие единствено върху положението на един вносител, който същевременно произвежда МПХ в Съюза. Този вносител не отговори на наложените временни мерки.
(46)
Друг вносител, който също поиска изслушване, председателствано от служителя по изслушването, постави под въпрос главно изчислението на дъмпинговия марж, анализа на вредата и изчислението на потреблението в Съюза. Той обаче не представи ново становище относно анализа на интереса на Съюза.
(47)
Трети вносител, представляващ 20 % от целия тайландски внос, поиска изслушване, по време на което беше обяснено, че противно на предоставената по-рано в хода на разследването информация, той не е преустановил всички свои дейности, свързани с МПХ, както беше посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, а ги е прехвърлил към друг клон. По време на изслушването този вносител обясни, че неговата дейност, свързана с МПХ, е само допълваща по отношение на основната му дейност, включваща други продукти, и че не изключва вероятността да продължи вноса на МПХ от Тайланд, дори да бъдат наложени мерки. Все пак поради режийните разходи за обширната му дистрибуторска мрежа, това ще зависи от размера на антидъмпинговото мито и от възможността да се увеличи цената за крайните потребители. От друга страна, този вносител не очаква да претърпи значителни отрицателни последици от евентуално спиране на дейността си, свързана с МПХ, като се има предвид минималната значимост на тази дейност в сравнение с цялостната му дейност.
8.2. Потребители
(48)
Както беше посочено в съображение 5 по-горе, предоставеният от единствения оказал съдействие потребител отговор на въпросника беше проверен при посещението на място при него след налагането на временните мерки. Този потребител купува от различни източници, включително от Съюза, Индия и Тайланд. Той също е внасял от Китай, но е сменил доставчика си поради налагането на антидъмпингови мита.
(49)
Тайландският внос представлява около 10 % от общия размер на закупените от него количества МПХ, като след налагането на временните мерки дружеството е решило да не внася тайландски продукти. Макар че до този момент мерките изглежда не са се отразили съществено върху икономическото му положение, това дружество все пак не одобрява ограничаването на източниците му на доставки, и по-специално факта, че занапред то няма да може винаги да разчита на доставки на МПХ в кратки срокове.
(50)
Заинтересованите страни отново изказаха вече разгледаното в регламента за временните мерки твърдение, че налагането на мерки би ограничило източниците на доставки на пазара на Съюза. Поради това е уместно да се припомни, че разследването действително показа, че пазарът на Съюза се характеризира с ограничен брой участници: има един производител в Индия, един в Тайланд, двама в Съюза и няколко в Китай. Целта на антидъмпинговите мерки е да се възстанови лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а не да се попречи на вноса. Това действително може да има за резултат намаляване на обема на вноса, докато мерките компенсират нарушаването на търговията вследствие на този внос. Това обаче само по себе си не е достатъчна причина, за да се постави под въпрос налагането на мерки срещу дъмпинговия внос. Може дори да се твърди, че на пазара на Съюза следва да се гарантира лоялна конкуренция, за да се осигури продължителното съществуване на всички източници на доставки в дългосрочен план.
(51)
Очаква се, предвид размера на окончателното мито, който е по-нисък от размера на временното, все още да може да се извършва тайландски внос на пазара на Съюза, при все че разследването показа, че са налице и други, макар и ограничен брой, източници на доставки.
8.3. Заключение относно интереса на Съюза
(52)
С оглед на посоченото по-горе и при липсата на други бележки съображения 77-110 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма императивни причини да не бъдат наложени окончателни мерки срещу вноса на МПХ с произход от Тайланд.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Степен на отстраняване на вредата
(53)
При липсата на бележки относно степента на отстраняване на вредата, се потвърждават съображения 111-114 от регламента за временните мерки.
9.2. Окончателни мерки
(54)
По отношение на размера на митото, необходим за премахване на вредоносните последици от дъмпинга, беше предложено антидъмпинговото мито да се намали на 6 %, тъй като съгласно твърденията при индийския внос няма дъмпинг, а самият той превишава с 6 % тайландския внос. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито не е да се изравнят цените с тези на другите източници, а да се премахнат нарушаващите конкуренцията последици от вредоносния дъмпинг.
(55)
С оглед на заключенията, направени във връзка с дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито, което да се равнява на по-ниската от установените стойности за дъмпинговия марж и маржа на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай ставката на митото съответно следва да бъде на равнището на установения дъмпинг. Тя беше изчислена на 16,3 %, като беше понижена значително в сравнение с предварителния етап.
(56)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на окончателното антидъмпингово мито за оказалия съдействие износител се определя на 16,3 %.
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(57)
Предвид големия дъмпингов марж, който беше установен, и предвид степента на причинената вреда на промишлеността на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на окончателно наложеното с настоящия регламент мито. Тъй като окончателното мито е по-ниско от временното мито, обезпечените суми, които превишават окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху определени механизми за подвързване с халки, които понастоящем са класирани в кодове по КН ex 8305 10 00 (кодове по ТАРИК 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 и 8305100036) и са с произход от Тайланд. За целите на настоящия регламент механизмите за подвързване с халки се състоят от поне два листа стоманена ламарина или тел с фиксирани за тях най-малко четири полухалки, изработени от стоманена тел, които са закрепени заедно с помощта на стоманен капак. Те могат да бъдат отворени или чрез разтваряне на полухалките, или посредством малък стоманен спусъков механизъм, закрепен за механизма за подвързване с халки.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо по отношение на нетната цена франко границите на Съюза преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 16,3 %.
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 118/2011 временно антидъмпингово мито, се събират окончателно съгласно ставката на окончателно въведеното мито съгласно член 1 от настоящия регламент. Обезпечаващите суми, които превишават ставката на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 5 август 2011 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 792/2011
2011 m. rugpjūčio 5 d.
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, surinkimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
(1)
Komisija 2011 m. vasario 10 d. Reglamentu (ES) Nr. 118/2011 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2010 m. balandžio 6 d. gavus Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų (toliau - ŽSM) Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta minėto produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. balandžio 1 d.-2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - žalos tiriamasis laikotarpis).
2. PASKESNĖ PROCEDŪRA
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo (konkrečiai - dviem importuotojams ir vienam Tailando gamintojui), buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų. Be laikinojo reglamento 6 konstatuojamojoje dalyje minėtų patikrinimų, dar vienas patikrinimas atliktas vienintelio klausimyno atsakymus pateikusio ir taip bendradarbiavusio naudotojo - Rima Benelux Holding BV - patalpose.
(6)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatyti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.
(7)
Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
3. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(8)
Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 8-11 konstatuojamosios dalys.
4. DEMPINGAS
4.1. Normalioji vertė
(9)
Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Tailando eksportuojantis gamintojas ir kad jo eksportas į Sąjungą per TL sudarė visą Tailando eksportą į Sąjungą. Šis eksportuojantis gamintojas ir vienas nesusijęs bendradarbiaujantis importuotojas teigė, kad nepriklausomas išorės ekspertas, padėjęs Komisijai per tikrinamąjį vizitą eksportuojančio gamintojo patalpose, savo ataskaitoje padarė tam tikrų skaičiavimo klaidų. Viena iš eksperto užduočių buvo išnagrinėti padengimo nikeliu procesą ir nustatyti įvairiais gamybos etapais eksportuojančio gamintojo sunaudojamų žaliavų kiekį. Kaip minėta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatyta, kad pateikdamas informaciją apie savo gamybos ir kitų žaliavų sąnaudas eksportuojantis gamintojas nurodė neišsamius ir neteisingus duomenis. Komisija išnagrinėjo eksportuojančio gamintojo ir importuotojo tvirtinimą dėl skaičiavimo klaidų eksperto ataskaitoje ir priėjo prie išvados, kad jis nepagrįstas. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados.
(10)
Eksportuojantis gamintojas ir importuotojas taip pat nesutiko su laikinojo reglamento 19-20 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis preliminariomis išvadomis. Konkrečiai, jie teigė, kad metodas, taikytas preliminariai nustatant normaliąją tų rūšių produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąją vertę buvo netinkamas, nes normalioji vertė buvo netinkamai apskaičiuota remiantis aritmetiniu normaliųjų verčių vidurkiu. Komisija pritarė šiam argumentui, pakoregavo metodą ir patikslino tų kitų rūšių produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, atsižvelgdama į Tailando gamintojo produktų asortimentą, tokiu būdu tiksliau atspindėdama jo padėtį.
(11)
Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad atitinkamai 16 ir 8 % pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (PBA išlaidos) bei pelno dydis yra per dideli. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad PBA išlaidų norma neturėtų viršyti 12,59 % ir atspindėti jo paties PBA išlaidas, atėmus transportavimo vidaus keliais išlaidas.
(12)
Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 15-17 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą, todėl išsamių duomenų apie savo PBA išlaidas nepateikė. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad daugiau informacijos apie visas bendrovės PBA išlaidas negauta, nutarta toliau remtis skunde pateikta informacija. Be to, įvertinus turimą informaciją ir tiek, kiek buvo galima ją patikrinti, 16 % PBA išlaidų norma laikyta pagrįsta. Todėl argumentas atmestas.
(13)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad atliekant preliminarius skaičiavimus naudotas 8 % pelno lygis buvo pernelyg didelis, todėl reikėjo naudoti 5 % pelno lygį. Pateikti šie argumentai: pirma, 5 % pelno lygis naudotas kaip tikslinis pelnas atliekant žalos analizę ir, antra, 5 % pelno lygis atitiktų ankstesniuose tyrimuose dėl to paties produkto naudotą pelno lygį. Atsakydama į pirmąjį argumentą Komisija pažymėjo, kad apskaičiuojant tikslinį Sąjungos pramonės pelną ir normaliajai vertei nustatyti reikalingą pelno lygį remiamasi skirtinga logika, todėl dydžiai neturi būti tokie patys. Reaguodama į antrąjį argumentą Komisija sutiko, kad esama priežasčių naudoti tą patį pelno lygį kaip ankstesniuose, dėl to paties produkto atliktuose tyrimuose, todėl nutarė pritarti šiam argumentui ir atitinkamai pakeisti pelno lygį, naudotą apskaičiuojant normaliąsias vertes.
(14)
Po galutinio nustatytųjų faktų atskleidimo Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pateikė komentarų. Sąjungos pramonė nepritarė tam, kad būtų koreguojamas pelno dydis, teigdama, kad 5 % pelno normos nepakaks trijų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir parduodama nagrinėjamąjį produktą, pelningumo poreikiams patenkinti, tačiau papildomų esminių argumentų nepateikė. Todėl argumentas atmestas.
(15)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad nusidėvėjimo, statybos ir draudimo sąnaudos, naudotos skaičiuojant vienos rūšies nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, skyrėsi nuo sąnaudų, naudotų skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, ir kad visoms rūšims reikėtų naudoti tą pačią vertę. Komisija patikrino minėtą argumentą ir nustatė, kad iš tiesų skaičiuojant padaryta klaida. Tačiau, kitaip nei teigė eksportuojantis gamintojas, nustatyta, kad klaida padaryta skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Taigi atitinkamai pakoreguota kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normalioji vertė.
(16)
Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad nustatant visų rūšių nagrinėjamojo produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąsias vertes iki galo neatsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Šiuo atžvilgiu eksportuojantis gamintojas pakartojo argumentą, kad apskaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę reikėtų naudoti svertinį nustatytų normaliųjų verčių vidurkį, tada bus atsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija sutiko patikslinti tų kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, kad būtų atsižvelgta į tikrąjį Tailando gamintojo produktų asortimentą, todėl buvo apskaičiuota mažų, vidutinių ir didelių ŽSM normalioji vertė, neatsižvelgiant į tikrąją kiekvienos rūšies produkto pardavimo apimtį. Vis dėlto, neradusi pagrįstų motyvų, Komisija atmetė argumentą, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į svorinį koeficientą, pagrįstą eksportuotojo pardavimu Sąjungoje.
(17)
Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisijos metodas, naudotas skaičiuojant normaliąją vertę remiantis žiedinių segtuvų mechanizmų ilgiu, yra netikslus ir neišsamus, todėl pasiūlė naują vidurkių skaičiavimo metodą, kuriuo galima labiau atsižvelgti į skirtingą mechanizmų ilgį. Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija apskaičiavo visų rūšių (išskyrus tas, kurioms nustatyta specifinė normalioji vertė) nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, taip pat apskaičiavo normaliąsias vertes atsižvelgdama ŽSM dydį (mažus, vidutinius ir didelius ŽSM). Nustatyta, kad eksportuotojo skaičiavimas buvo netinkamas ir kad juo siekta tam tikro rezultato. Todėl argumentas atmestas.
(18)
Išskyrus minėtą koregavimą ir negavus jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 15-20 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl normaliosios vertės nustatymo.
4.2. Eksporto kaina ir palyginimas
(19)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant transporto sąnaudas, reikalingas dempingui nustatyti, pasirinkta netinkama valiuta. Komisija tam pritarė.
(20)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 21-24 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl eksporto kainos nustatymo ir eksporto kainų palyginimo su atitinkama normaliąja verte.
4.3. Dempingo skirtumas
(21)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą neatsižvelgta į specifinę dviejų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Tam pritarta, o atitinkamos vertės pataisytos.
(22)
Pakoregavus, kaip minėta, normaliosios vertės skaičiavimą ir palyginimą ir ištaisius minėtas eksporto kainos skaičiavimo klaidas, galiausiai nustatytas toks procentais išreikštas CIF neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis:
Eksportuojantis gamintojas
Dempingo skirtumas
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas
16,3 %
(23)
Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį, buvo nuspręsta kitoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, nustatytą šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 16,3 %
5. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(24)
Pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties negauta, todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 28-32 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
6. ŽALA
6.1. Sąjungos suvartojimas ir importas iš Tailando
(25)
Tailando gamintojas ir keli importuotojai teigė abejojantys laikinajame reglamente pateiktomis išvadomis dėl Sąjungos suvartojimo. Konkrečiai, jie teigė, kad suvartojimas sumažėjo labiau nei preliminariai nustatyta (maždaug 30 %). Be to, jie prašė paaiškinti metodą, kurį Komisija naudojo suvartojimui nustatyti, nes ŽSM yra įtraukti į muitų tarifų poziciją, kuriai priskiriami kiti produktai.
(26)
Reikėtų paminėti, kad nors šios suinteresuotosios šalys nepritarė išvadoms dėl suvartojimo, savo argumentams pagrįsti jokių patvirtinamųjų įrodymų ar skaičių nepateikė. Nenurodė jos ir jokio su naudotu metodu susijusio trūkumo.
(27)
Dėl naudoto metodo reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje, suvartojimas nustatytas remiantis patikrintais pardavimo duomenimis, kuriuos bendradarbiaujančios šalys pateikė klausimyno atsakymuose (dviejų Sąjungos gamintojų ir Tailando eksportuotojo 2008-TL duomenys), ir Eurostato viso kito importo duomenimis. Atsižvelgiant į tai, kad ŽSM iš kitų šaltinių taikomos antidempingo priemonės, šių importuojamų (iš visų šaltinių) produktų duomenys registruojami muitų tarifų duomenų bazėje (TARIC) priskiriant jiems subpozicijų kodus, kurie iš esmės yra skirti specialiai tiriamajam produktui. Šios subpozicijos pasirinktos siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta tik į nagrinėjamojo produkto importą, nepaisant nežymaus produkto apibrėžties patikslinimo šiame tyrime.
(28)
Be to, atsižvelgiant į tai, kad Eurostato duomenys pateikiami kilogramais, o suvartojimas apskaičiuotas vienetais, vienas importuotojas prašė paaiškinti metodą, kuriuo kilogramai buvo perskaičiuoti į vienetus. Todėl reikia patikslinti, kad, kaip ir per ankstesnius tyrimus, naudotas 50 gramų/vienetui perskaičiavimo koeficientas, ir, gautus duomenis palyginus su Tailando eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, šis metodas laikytas pagrįstu. Be to, reikėtų paminėti ir tai, kad, jeigu Komisija būtų rėmusis Tailando eksportuojančio gamintojo informacija ir naudojusi tikslų vidutinį vieneto svorį, gauti rezultatai rodytų, kad importas iš Tailando per visą žalos tiriamąjį laikotarpį didėjo sparčiau vertinant tiek absoliučiąja apimtimi (25 %, palyginti su laikinajame reglamente nustatytais 19 %), tiek rinkos dalimis (nuo 11,8 % iki 15,5 %, palyginti su 12,0-15,0 %, kaip nustatyta laikinajame reglamente).
(29)
Vienas importuotojas taip pat teigė, kad Tailando importas per žalos tiriamąjį laikotarpį faktiškai sumažėjo 40 %, tačiau tokius duomenis jis grindė visų tam muitų kodui priskiriamų importuojamų produktų verte, o ne apimtimi, todėl įtraukė produktus, kurie nepatenka į tyrimo taikymo sritį. Šis argumentas turėjo būti atmestas.
(30)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 33-40 konstatuojamųjų dalių išvados dėl Sąjungos suvartojimo (kuris per 2008 m. - TL sumažėjo daugiau nei 15 %) ir importo iš Tailando.
6.2. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(31)
Vienas importuotojas teigė, kad žalos analizė atlikta šališkai, nes blogą finansinę Sąjungos pramonės padėtį reikėtų vertinti kartu su vienos iš jos susijusių bendrovių, kuri tariamai pelningai veikia ŽSM versle, padėtimi. Šiuo požiūriu pažymima, kad atliekant žalos analizę turėtų būti vertinamas tik Sąjungoje pagaminto nagrinėjamojo produkto Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje. Kadangi, kaip minėta laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, aptariama susijusi bendrovė nėra Sąjungos gamintojas ir daugiausia prekiauja ne Sąjungos kilmės produktais, atliekant žalos analizę į jos padėtį neturėtų būti atsižvelgiama.
(32)
Nepažeidžiant to, kas išdėstyta, vis dėlto pabrėžiama, kad importuotojas nepateikė jokios informacijos, patvirtinančios gerą minėtos susijusios bendrovės finansinę padėtį. Priešingai, atliekant tyrimą gauti duomenys rodo, kad tiriamuoju laikotarpiu smarkiai sumažėjo ir šios bendrovės ŽSM pardavimo apimtis.
(33)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų dėl žalos analizės negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 41-57 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
7. PRIEŽASTINIS RYŠYS
7.1. Importo dempingo kaina poveikis
(34)
Nors kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio (žr. toliau), nei viena jų neginčijo preliminarios išvados, kad importas dempingo kainomis iš Tailando padarė žalos Sąjungos pramonei. Taigi patvirtinamos laikinojo reglamento 58-64 konstatuojamosios dalys.
7.2. Kitų veiksnių poveikis
(35)
Kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio teigdamos, kad pagrindinė žalos priežastis yra sumažėjusi paklausa, Sąjungos gamintojų konkurencija, importas iš Indijos ir savaiminė žala.
(36)
Dėl sumažėjusios pasiūlos žr. 25-30 konstatuojamąsias dalis, kuriose patvirtinama laikinajame reglamente nustatyta suvartojimo tendencija. Todėl argumentą, kad tariamai nepakankamai atsižvelgta į sumažėjusios paklausos poveikį, reikėtų atmesti. Vis dėlto, reikėtų priminti laikinojo reglamento 67 konstatuojamojoje dalyje pateiktą išvadą, kad sumažėjęs suvartojimas iš tikrųjų galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonės patiriamos materialinės žalos, tačiau importo dempingo kainomis daromas poveikis minėtą poveikį gerokai sustiprino. Vis dėlto, sumažėjusio suvartojimo poveikis nebuvo toks, kad nutrauktų importo dempingo kainomis ir nustatytos žalos priežastinį ryšį.
(37)
Tailando eksportuotojas taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė žalos patyrė ir dėl Sąjungos gamintojų konkurencijos. Taip yra daugiausia dėl to, kad tuo metu, kai Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos, padidėjo kito Sąjungos gamintojo užimama rinkos dalis.
(38)
Reikia pripažinti, kad nors Tailando eksportuotojo pateikti skaičiavimai nėra visai tikslūs, apskritai antrojo gamintojo rinkos dalis per žalos tiriamąjį laikotarpį taip pat padidėjo. Vis dėlto, reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje, šis gamintojas reikšmingą ŽSM kiekį importuoja iš Tailando. Įdomu tai, kad tais metais, kai šis gamintojas sugebėjo padidinti Sąjungos pagamintų produktų pardavimą ir rinkos dalis, tuo pat metu žymiai padidėjo ir jo ŽSM iš Tailando pardavimas. Tiesą sakant, ji net tapo reikšminga Tailando ŽSM importuotoja, supirkdama tais metais didžiąją dalį šių iš Tailando eksportuojamų produktų. Todėl, net jeigu antrasis Sąjungos gamintojas iš tiesų sugebėjo iš Sąjungos pramonės perimti tam tikrą rinkos dalį, sunku nesutikti su tuo, kad šiai bendrovei tai pavyko dėl to, kad ir ji pasinaudojo iš Tailando dempingo kainomis vykdomu ŽSM importu. Primenama, kad šis gamintojas nebuvo įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jo importo veikla, palyginti su gamyba, sudarė didesnę visos jo veiklos dalį.
(39)
Be to, suinteresuotosios šalys vėl pateikė argumentą, nagrinėtą laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos ir dėl iš Indijos importuojamų produktų. Argumentas grindžiamas tuo, kad Indija užima maždaug 50 % Sąjungos rinkos (t. y. tris kartus daugiau nei Tailandas) ir kad per 2009 m.-TL atitinkamos vidutinės kainos sumažėjo 3 %, todėl Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos 24 % Taip pat pabrėžta, kad žymią iš Indijos importuotų produktų dalį nupirko su Sąjungos pramone susijusi bendrovė.
(40)
Tačiau naujų argumentų nepateikta, o šie argumentai jau nagrinėti laikinajame reglamente. Nors apskritai iš Indijos, palyginti su Tailandu, importuota iš tikrųjų daugiau, laikinajame reglamente pateikta įrodymų, kad importo iš šių dviejų šalių raida buvo skirtinga: per žalos tiriamąjį laikotarpį importas iš Tailando apskritai išaugo vertinant ir absoliučiais, ir santykiniais skaičiais, o iš Indijos importuota mažiau (maždaug 10 %), šiek tiek sumažėjo ir importo iš Indijos rinkos dalis. Be to, vidutinis Indijos kainų lygis taip pat buvo didesnis nei importo iš Tailando kaina. Be to, nors su Sąjungos pramone susijusi bendrovė ŽSM importuoja iš Indijos, atliekant tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 32 konstatuojamojoje dalyje, per kelerius metus šio importo lygis žymiai sumažėjo.
(41)
Galiausiai, kelios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad skundo pateikėjas prarado pirkėjus, nes per savo pagrindinę bendrovę Ring International Holding (RIH) ėmė veikti vartotojų rinkai skirtų produktų rinkoje, ir kad ŽSM pardavimą susijusioms bendrovėms reikėtų vertinti atsargiai, nes jis vykdomas ne rinkos sąlygomis. Vis dėlto, šie argumentai atmesti, nes nebuvo pagrįsti įrodymais, o tyrimas parodė, kad pardavimas susijusioms bendrovėms, palyginti su visu pardavimu, buvo nereikšmingas.
7.3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(42)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 65-76 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados. Nors kiti nei importas veiksniai taip pat turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, daroma išvada, kad importas iš Tailando dempingo kainomis padarė materialinės žalos Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, kuri grindžiama analize, kurią atliekant tinkamai nustatytas ir atskirai nuo žalingo importo dempingo kainomis poveikio įvertintas visų žinomų veiksnių poveikis.
8. SĄJUNGOS INTERESAI
(43)
Du iš penkių atliekant tyrimą bendradarbiavusių importuotojų reagavo į atskleistas preliminarias išvadas ir raštu pateikė pastabų. Vienas iš šių importuotojų prašė būti išklausytas, kaip ir dar vienas importuotojas. Komisija taip pat nusprendė apsilankyti vienintelio tyrime dalyvavusio naudotojo patalpose.
(44)
Pastabų dėl laikinojo reglamento 79-90 konstatuojamosiose dalyse pateiktų išvadų dėl rinkos aprašymo ir Sąjungos pramonės interesų negauta.
8.1. Importuotojai ir prekiautojai
(45)
Pirmiausia primenama, kad laikinajame reglamente padaryta išvada, kad priemonių nustatymas gali turėti reikšmingo neigiamo poveikio tik vieno importuotojo, kuris Sąjungoje taip pat gamina ŽSM, padėčiai. Šis importuotojas nereagavo į laikinųjų priemonių nustatymą.
(46)
Kitas importuotojas, kuris taip pat prašė būti išklausytas bylas nagrinėjančio pareigūno, daugiausia nesutiko su dempingo skirtumo skaičiavimu, žalos analize ir Sąjungos suvartojimo skaičiavimu. Vis dėlto, jis nepateikė jokių naujų komentarų dėl Sąjungos interesų analizės.
(47)
Trečiasis importuotojas, kurio importas sudaro 20 % viso Tailando importo, prašė būti išklausytas ir per klausymą paaiškino, kad, kitaip nei rodo per tyrimą pateikta informacija, jis nenutraukė visos su ŽSM susijusios veiklos, kaip minima laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje, bet perkėlė ją į kitą vietą. Per klausymą šis importuotojas paaiškino, kad jo su ŽSM susijęs verslas tik papildo pagrindinį, su kitais produktais susijusį verslą, ir teigė galbūt importuosiantis ŽSM iš Tailando net ir tuo atveju, jei bus nustatytos priemonės. Tačiau dėl pridėtinių išlaidų, susijusių su dideliu jo platinimo tinklu, tai priklausys nuo antidempingo muitų dydžio ir galimybės didinti kainą pirkėjams. Jei, priešingu atveju, šis importuotojas nutrauks su ŽSM susijusią veiklą, jis nepatirs žymių neigiamų pasekmių, nes ši veikla, palyginti su visu jo verslu, nėra reikšminga.
8.2. Naudotojai
(48)
Kaip minėta 5 konstatuojamojoje dalyje, vienintelio bendradarbiaujančio naudotojo klausimyno atsakymas buvo patikrintas per jo patalpose surengtą vizitą po to, kai buvo nustatytos laikinosios priemonės. Šis naudotojas įsigyja produktus iš įvairių šaltinių, įskaitant Sąjungą, Indiją ir Tailandą. Importavo jis ir iš Kinijos, tačiau nustačius antidempingo muitus tiekimo šaltinį pakeitė.
(49)
Importas iš Tailando sudaro maždaug 10 % visų šios bendrovės įsigyjamų ŽSM, ir, nustačius laikinąsias priemones, ji nusprendė nebeimportuoti produktų iš Tailando. Nors nepanašu, kad iki šiol priemonės būtų turėjusios reikšmingo poveikio šios bendrovės ekonominei padėčiai, vis dėlto, ji skundėsi tiekimo šaltinių trūkumu ir ypač tuo, kad dabar nebegali kliautis greitu ŽSM pristatymu.
(50)
Suinteresuotosios šalys pakartojo laikinajame reglamente jau aptartą argumentą, kad nustačius priemones Sąjungos rinkoje pritrūks tiekimo šaltinių. Todėl verta pakartoti, kad iš tiesų, kaip parodė tyrimas, Sąjungos rinkai būdingas ribotas dalyvių skaičius: šioje rinkoje veikia vienas Indijos, vienas Tailando, du Sąjungos ir keli Kinijos gamintojai. Antidempingo priemonėmis siekiama ne riboti importą, bet Sąjungos rinkoje atkurti sąžiningą konkurenciją. Dėl šių priemonių iš tikrųjų gali būti importuojama mažiau, tačiau jomis kompensuojamas tokio importo iškreipiamasis pobūdis. Tačiau tai nėra savaime pakankama priežastis kvestionuoti priemonių prieš importą dempingo kainomis nustatymą. Galima net teigti, kad Sąjungos rinkoje sąžininga konkurencija turėtų būti užtikrinta tam, kad ilgainiui išliktų visi tiekimo šaltiniai.
(51)
Manoma, kad taikant mažesnį nei laikinasis galutinį muitą, iš Tailando importuojami produktai vis dar galės patekti į Sąjungos rinką, be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad esama (nors ir nedaug) ir kitų tiekimo šaltinių.
8.3. Išvada dėl Sąjungos interesų
(52)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 77-110 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad, apskritai, remiantis turima su Sąjungos interesais susijusia informacija, nėra įtikinamų priežasčių, kodėl importuojamiems Tailando kilmės ŽSM neturėtų būti nustatytos galutinės priemonės.
9. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
9.1. Žalos pašalinimo lygis
(53)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 111-114 konstatuojamosios dalys.
9.2. Galutinės priemonės
(54)
Dėl muito dydžio, būtino pašalinti žalingo dempingo poveikį, pateikta komentarų, kad antidempingo muitas turėtų būti sumažintas iki 6 %, nes produktai iš Indijos tariamai importuojami ne dempingo kainomis ir, palyginti su importu iš Tailando, jų importuojama 6 % daugiau. Šiuo požiūriu pažymima, kad antidempingo muitais nesiekiama suderinti visų šaltinių kainų, jų tikslas - pašalinti žalingo dempingo iškreipiamąjį poveikį.
(55)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis turėtų būti toks, kaip nustatytas mažiausias dempingo ir žalos skirtumas pagal mažesniojo muito taisyklę. Šiuo atveju muito norma turėtų prilygti nustatytam dempingo dydžiui. Apskaičiuotas dydis - 16,3 %; jis gerokai sumažėjo, palyginti su pradiniu etapu.
(56)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuotojui nustatoma 16,3 % galutinio antidempingo muito norma.
10. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(57)
Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu galutinai nustatyto muito sumos. Kadangi galutinis muitas yra mažesnis nei laikinasis muitas, galutinę muito normą viršijančios sumos turėtų būti nerenkamos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodai 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ir 8305100036) nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šiame reglamente žiediniai segtuvų mechanizmai susideda iš ne mažiau kaip dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu. Juos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 16,3 %
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Reglamentu (ES) Nr. 118/2011 nustatyto laikinojo antidempingo muito garantijomis užtikrintos sumos galutinai surenkamos taikant pagal šio reglamento 1 straipsnį nustatyto galutinio muito normą. Galutinio antidempingo muito normą viršijančios sumos nerenkamos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 5 d.