РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. gruodžio 7 d.
dėl Graikijos žemės ūkio draudimo organizacijos (ELGA) 2008-2009 m. išmokėtos kompensacijos
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7260)
(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/157/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą punktą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalies pirmą punktą (1),
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
Komisijai iš spaudos sužinojus informaciją dėl 425 mln. EUR kompensacijų, kurias planuoja išmokėti Graikijos žemės ūkio draudimo organizacija (toliau - ELGA) po 2009 m. sausio mėn. Graikijoje vykusių daugelio žemės ūkio produktų gamintojų protestų, kurios skirtos jų patirtai žalai dėl 2008 m. negautų pajamų dėl nepalankių oro sąlygų padengti, 2009 m. vasario 4 d. įvyko dvišalis susitikimas su Graikijos valdžios institucijomis. Po šio susitikimo Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje 2009 m. vasario 9 d. raštu pateikė su šia priemone susijusią informaciją.
(2)
2009 m. vasario 23 d. raštu Komisija paprašė pateikti papildomą informaciją. 2009 m. kovo 20 d. raštu Graikijos valdžios institucijos Komisijai atsakė, kad ELGA sudarė sutartį dėl paskolos suteikimo, skirtos aptariamoms 425 mln. EUR kompensacijoms išmokėti, ir sutartį dėl kitos 444 mln. EUR paskolos, kurios didžioji dalis skirta nuostoliams atlyginti už 2008 m. augalininkystės ir gyvulininkystės sektoriuje patirtą žalą, kurią lėmė ELGA aptartos priežastys.
(3)
2009 m. gegužės 4 d. raštu Komisijos tarnybos paprašė pateikti papildomos informacijos. 2009 m. birželio 16 d. raštu Graikijos valdžios institucijos pateikė atsakymą. 2009 m. liepos 13 d. laišku Komisijos tarnybos informavo Graikijos valdžios institucijas, kad 425 mln. EUR kompensacijos už 2009 m. priemonė užregistruota kaip įtarimas Nr. CP 196/2009 ir kad dalis 2008 m. pervestos 444 mln. EUR dydžio kompensacijos, susijusios su nuostolių, kurių sukeliamą žalą dengia ELGA, atlyginimu, laikoma neteisėta pagalba pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio (2) taikymo taisykles (3), 1 straipsnio f punktą, ir buvo užregistruota Nr. NN 39/09.
(4)
2009 m. rugpjūčio 18 d. raštu gavusios Graikijos valdžios institucijų atsakymą Komisijos tarnybos 2009 m. rugsėjo 14 d. raštu paprašė pateikti papildomos informacijos. Be to, minėtu laišku Komisija informavo Graikijos valdžios institucijas, kad gavus minėtų valdžios institucijų pateiktą informaciją, pagal kurią 425 mln. EUR kompensacijų už 2009 m. buvo išmokėtos atitinkamiems ūkininkams, aptariamos kompensacijos taip pat buvo užregistruotos kaip neteisėta pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą, taip pat suteikiant numerį NN 39/09.
(5)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas 2010 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šių priemonių. Iš trečiųjų šalių Komisija gavo pastabas, kurios 2010 m. gegužės 6 d. buvo nusiųstos Graikijos valdžios institucijoms. 2010 m. liepos 21 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė savo komentarus dėl suinteresuotųjų šalių pastabų.
(6)
2010 m. birželio 4 d., 2010 m. rugsėjo 10 ir 14 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos dėl aptariamos pagalbos priemonių. 2010 m. lapkričio 17 d. raštu Komisija paprašė pateikti papildomos informacijos. 2011 m. kovo 9 d. raštu Graikijos valdžios institucijos pateikė atsakymą.
(7)
Graikijos valdžios institucijų prašymu 2011 m. kovo 31 d. įvyko dvišalis susitikimas su Komisijos tarnybomis. Po susitikimo Graikijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos 2011 m. gegužės 11 d. ir 2011 m. liepos 12 d. Graikijos valdžios institucijų prašymu 2011 m. lapkričio 11 d. įvyko antras dvišalis susitikimas su Komisijos tarnybomis;
II. APIBŪDINIMAS
(8)
Graikijos įstatymu Nr. 1790/1988 dėl Graikijos žemės ūkio draudimo organizacijos organizavimo ir veikimo bei kitų nuostatų (5) (toliau - Įstatymas Nr. 1790/1988) įsteigta valstybinė organizacija pavadinimu „Graikijos žemės ūkio draudimo organizacija“ (ELGA). ELGA yra pagal privatinę teisę reglamentuojamas juridinis asmuo, visiškai priklausantis valstybei. Pagal minėto įstatymo 12 straipsnį jį kontroliuoja žemės ūkio ministras. ELGA valdo biudžeto eilutes, kurios įtrauktos į jos biudžetą vadovaujantis jos administracinės tarybos, kurios narius skiria žemės ūkio ministras, sprendimais. ELGA tikslas - gamtinių pavojų daromos žalos ūkių augalininkystei ir gyvulininkystei bei augalijai ir galvijams draudimas.
(9)
Pagal Įstatymo Nr. 1790/1988 3a (6) straipsnį ELGA taikoma draudimo schema yra privaloma ir ji apima gamtinius pavojus, visų pirma potvynius, audras, šaltį ir labai didelį šaltį, sniegą, krušą, aukštą temperatūrą ir saulės šviesą, itin gausų lietų ne sezono metu, sausrą, entomologines ir fitopatologines augalijos ligas, epidemines ligas, žaibą kaip gaisro sukėlėją, žemės drebėjimą, jūros sukeltus pavojus, laukinių gyvūnų sukeltą žalą augalijos auginimui, taip pat tam tikras galvijų, avių ir ožkų ligas.
(10)
Pagal Įstatymo Nr. 1790/1988 5b straipsnį (7) žemės ūkio produktų gamintojams, kuriems taikoma draudimo schema, nustatyta ELGA mokama speciali draudimo įmoka, aprašyta 9 konstatuojamoje dalyje. Ši įmoka yra įstatymų leidėjo nustatytas mokestis, taikomas nacionalinių žemės ūkio produktų pardavimui ir pirkimui, iš kurio gaunamomis pajamomis siekiama finansuoti ELGA, kuri atsakinga už gamtinių pavojų ūkiams daromos žalos prevenciją ir atlyginimą.
(11)
Pagal Įstatymo Nr. 1790/1988 5a straipsnį specialioji draudimo įmoka augalinės kilmės produktams yra 3 %, o gyvulinės kilmės produktams - 0,5 % (8) Šiuos įmokų dydžius nustato atsakingi ministrai, vadovaudamiesi žemės ūkio ministrui atskaitingos ELGA pasiūlymu. Iš specialiosios draudimo įmokos, kurią surenka mokesčių administratorius, ELGA gaunamos pajamos į valstybės biudžetą patenka kaip valstybės pajamos ir yra priskiriamos specifiniam pajamų skyriui. ELGA šios pajamos pervedamos jas įtraukiant į Žemės ūkio ministerijos, pervadintos Kaimo plėtros ir aprūpinimo ministerija, biudžetą, kasmet įtraukiant vienodą lėšų sumą, atsižvelgiant į šiai ministerijai pavaldžios ELGA pasiūlymą. Kitokio poveikio įmokos ar kompensacijų dydžiui ELGA nedaro.
(12)
ELGA turi draustis fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie yra žemės ūkio, gyvulininkystės, paukštininkystės, bitininkystės, žuvininkystės, akvakultūros arba panašių įmonių savininkai ar valdytojai. ELGA pajamas visų pirma sudaro iš specialiosios įmokos gaunamos pajamos. Be to, pagal įstatymą Nr. 3147/2003 ELGA taip pat atsakinga už pagalbos pervedimą pagal planavimo programas kilus neatidėliotinai būtinybei, kurios susijusios su gaivalinių nelaimių, ypatingų aplinkybių arba nepalankių oro sąlygų padarytos žalos augalijai ir pagrindiniam turtui atlyginimu. Šios paramos priemonės finansuojamos valstybės biudžeto arba iš paskolų gaunamomis lėšomis. Šios programos susijusios su valstybės parama, kuriai pritariama Komisijos sprendimu.
(13)
Ekonomikos ministro ir kaimo plėtros ministro 2009 m. sausio 30 d. įsakymu Nr. 262037 (toliau - ministrų įsakymas) išimties tvarka numatyta skirti 425 mln. EUR kompensaciją už 2008 m. patirtą žalą. Pagal ministrų įsakymą ELGA pervedė aptariamas kompensacijas dėl per 2008 m. augimo ciklą sumažėjusios kai kurių joje nurodytų augalinių kultūrų gamybos, o tai lėmė tokios nepalankios oro sąlygos kaip sausra, aukšta temperatūra, lietus ir aptariamų kultūrų entomologinės ir fitopatologinės ligos. Žala padaryta šioms kultūroms: migdolams, vyšnioms, abrikosams, kai kurioms rūšims persikų, slyvoms, kriaušėms ir obuoliams, šparagams, Rytų šalių tabako kultūroms, bulvėms, medvilnei, alyvmedžiams ir grūdinėms kultūroms.
(14)
Iš Graikijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad nustatant kai kurių (grūdinių kultūrų, medvilnės) kultūrų žalos dydį buvo atsižvelgta ne tik į sumažėjusią gamybą, bet taip pat į produktų kokybės pablogėjimą. Aptariamą žalą arba produkcijos kokybės pablogėjimą lėmė meteorologinės sąlygos ir augalijos ligos, kurias sukėlė nepalankios oro sąlygos, per aptariamus metus susidariusios susijusių kultūrų atžvilgiu.
(15)
Siekdama išmokėti kompensacijas ELGA sudarė sutartį su banku dėl 425 000 000 EUR paskolos. Paskolos grąžinimo laikotarpis - dešimt metų (2010-2019 m.). Per pirmuosius trejus metus (2010-2012 m.) už šią paskolą kasmet priskaičiuota ir Graikijos surinkta 28 513 250 EUR siekiančių palūkanų, o per kitus septynerius metus (2013-2019 m.) palūkanų priskaičiuota, skola sumažėja ir Graikija turi surinkti 89 227 536 EUR 2013 m., 85 087 786 EUR 2014 m., 81 025 536 EUR 2015 m., 76 963 286 EUR 2016 m., 72 901 036 EUR 2017 m., 68 838 786 EUR 2018 m. ir 64 776 536 2019 m. Paskolos sutartis su ELGA sudaryta su Graikijos valstybės garantija.
(16)
Iš Graikijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad 2008 m. ELGA pervedė 386 986 648 EUR kompensacijų už draudimo dengiamą žalą. Ši suma iš dalies buvo dengiama draudimo įmokomis, o tai sudarė 88 353 000 EUR, kita dalis buvo dengiama lėšomis, gautomis pasiskolinus 444 mln. EUR.
(17)
Vadovaudamasi Graikijos įstatymo Nr. 3074/2002 13 straipsniu ir Graikijos įstatymo Nr. 3147/2003 28 straipsnio 17 dalimi ELGA pasirašė sutartį su banku dėl 444 000 000 EUR paskolos. Paskolos grąžinimo laikotarpis - šešeri metai (2009-2018 m.). Per pirmuosius trejus metus (2009-2011 m.) už šią paskolą kasmet priskaičiuota ir Graikijos surinkta 23 709 600 EUR siekiančių palūkanų, o per kitus septynerius metus (2012-2018 m.) palūkanų priskaičiuota, skola sumažėja ir Graikija turi surinkti 87 138 171 EUR 2012 m., 83 789 143 EUR 2013 m., 80 395 714 EUR 2014 m., 77 002 286 EUR 2015 m., 73 608 857 EUR 2016 m., 70 215 429 EUR 2017 m. ir 66 822 000 EUR 2018 m. Paskola ELGA suteikta su Graikijos valstybės garantija.
(18)
Kita paskolos dalis, siekianti 145 366 352 EUR, skirta Komisijos sprendimais patvirtinamai valstybės pagalbai, skiriamai pagal planavimo programas esant neatidėliotinai būtinybei, kuri susijusi su 2006 m. ir 2007 m. kilusiais gaisrais. Šiai ELGA pajamų daliai šis sprendimas netaikomas.
III. KOMISIJOS IŠSAKYTOS ABEJONĖS, SUSIJUSIOS SU TYRIMO PROCEDŪROS PRADĖJIMU
1. Dėl pagalbos buvimo pagal sesv 107 straipsnio 1 dalį
(19)
Dėl iš valstybinių išteklių suteiktos pagalbos: Komisija mano, kad nagrinėjamu atveju ši sąlyga įvykdyta, kadangi aptariamame nacionaliniame teisės akte (žr. 11 konstatuojamąją dalį) aiškiai nustatyta, kad ELGA teikiamos paslaugos finansuojamos iš valstybinių išteklių, ir kad jos priskiriamos valstybei.
(20)
Iki procedūros pradžios teikdamos papildomą informaciją Graikijos valdžios institucijos nurodė planuojančios padidinti specialiosios draudimo įmokos sumą, siekiant padidinti ELGA pajamas. Vis dėlto šiame procedūros etape nepateikta tiksli informacija, susijusi su ELGA pajamų padidinimu, kuria vadovaujantis būtų galima prieiti prie išvados, kad tokio padidėjimo pakaktų aptariamai paskolai grąžinti ir ūkininkams skirtoms kompensacijoms išmokėti per atitinkamus metus. Todėl negalima neigti, kad aptariamos priemonės finansuojamos taip pat ir iš kitų ELGA turimų valstybinių išteklių.
(21)
Dėl pagalbos, kuri daro poveikį prekybai ir iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją: 2008 m. ELGA išmokėtos kompensacijos pagal privalomo draudimo schemą suteiktos daugelio augalinės ir gyvulinės kilmės Graikijos žemės ūkio produktų atžvilgiu, o 2009 m. išmokėtos kompensacijos buvo susijusios su daugeliu augalinių kultūrų (žr. 13 konstatuojamąją dalį). Todėl pradėdama procedūrą Komisija nustatė, kad aptariamos kompensacijos vietos ūkininkams suteikė pranašumą, palyginti su kitais Europos Sąjungos ūkininkais, kurie negauna tokios pačios paramos. Žemės ūkio sektorius atviras konkurencijai Europos Sąjungos lygmeniu ir todėl jam poveikio turi visos priemonės, palankios gamybai vienoje arba kitoje valstybėje narėje. Todėl aptariamos kompensacijos gali iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(22)
Dėl pagalbos, kuria palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba: dėl to, ar ELGA išmokos dėl gaminių pavojų pagal privalomo draudimo schemą suteikė pasirinktinį pranašumą, Komisija mano, kad priemonė yra pasirinktina, nes ELGA kompensacijos išmokėtos tik dėl kai kurių žemės ūkio produktų.
Komisijos manymu, galima tvirtinti, kad atsižvelgiant į konkrečias žemės ūkio sektoriaus savybes ir jo ypatingą priklausomybę nuo kai kurių oro sąlygų bei jo pažeidžiamumą gamtinių pavojų Graikijoje atžvilgiu būtina taikyti valstybinę sistemą, užtikrinančią minimalią kompensaciją, vadovaujantis solidarumo principu. Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagal privalomo draudimo schemą ELGA išmokamos kompensacijos finansuojamos iš pajamų, gaunamų iš specialiųjų draudimo įmokų, mano, kad galiausiai galima tvirtinti, jog šiomis išmokomis jų gavėjams nesuteikiamas nepagrįstas pranašumas.
Vis dėlto tokie argumentai, grindžiami sistemos logika ir pobūdžiu, negali pagrįsti papildomų Graikijos valstybės finansinių priemonių (viršijančių iš privalomų įmokų gaunamą finansavimą) aptariamos sistemos požiūriu. Tačiau pradėdama procedūrą Komisija neturėjo pakankamai informacijos, kad būtų galėjusi prieiti išvadą, kad taip nėra. Visų pirma Komisijai kilo abejonių dėl aptariamų priemonių finansavimo be papildomo valstybės įsikišimo.
(23)
Dėl šių priežasčių pradėdama procedūrą Komisija padarė išvadą, kad negalima paneigti, jog pagal privalomo draudimo schemą 2008 m. ir 2009 m. ELGA išmokėtoms kompensacijoms taikoma Sutarties 107 straipsnio 1 dalis ir yra valstybės pagalba.
2. Priemonių pripažinimas neteisėta pagalba
(24)
Komisija mano, kad atsižvelgiant į tai, jog pagalba suteikta ir išmokėta iš anksto apie tai nepranešus, pagalba yra neteisėta pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą.
3. Pirminis pagalbos priemonių suderinamumo vertinimas
(25)
Atsižvelgdama į tai, kad Graikijos valdžios institucijos tvirtinimu nagrinėjamos priemonės nėra valstybės pagalba, pradėdama procedūrą Komisija neturėjo reikalingos informacijos, kad įvertintų pagalbos priemonių suderinamumo su taikomų teisinių dokumentų nuostatomis tuo metu, kai jų buvo imtasi, t. y. 2008 m. ir 2009 m., klausimą. Nagrinėjamu atveju kalbama apie Komisijos 2007-2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gaires (9) (toliau - gairės) ir visų pirma jų V.B skirsnį, susijusį su pagalba žemės ūkio produkcijai arba žemės ūkio gamybos priemonėms padarytai žalai kompensuoti.
(26)
Pagal pateiktą informaciją atrodė, kad galima daryti išvadą, jog su didžiajai daliai susijusių kultūrų nustatytomis kompensacijomis siekta kompensuoti žalą, kuri siekė nustatytą mažiausią 30 % ribą, kai atsižvelgiama į kai kurių kultūrų gamybos sumažėjimą arba jų kokybės pablogėjimą per atitinkamų metų laikotarpį dėl daugiau nei vieno nepalankaus meteorologinio veiksnio ir, kai kurių kultūrų atžvilgiu, dėl augalijos ligų. Graikijos valdžios institucijos nepateikė informacijos dėl nagrinėjamų kompensacijų apskaičiavimo metodo.
(27)
Todėl Komisijai kilo abejonių dėl šių pagalbos priemonių pripažinimo suderinamomis su gairių V.B skirsniu.
IV. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(28)
Trečiosios šalys, kurios pateikė pastabas, yra Europos prekiautojų žemės ūkio produktais ir maistui skirtais žemės ūkio produktais komitetas, toliau vadinamas CELCAA, Europos grūdų, pašarų, alyvuogių, alyvuogių aliejaus, riebalų ir prekybos žemės ūkio maisto produktais taryba, toliau vadinama COCERAL, taip pat trečioji suinteresuotoji šalis, kuri paprašė neviešinti jos tapatybės.
(29)
Nepriklausomi verslininkai (trečioji suinteresuotoji šalis) ir CELCAA bei COCERAL, kurių tikslas - apsaugoti nepriklausomų verslininkų interesus, mano, kad ūkininkams iš pradžių suteiktomis aptariamomis pagalbos priemonėmis iš tikrųjų sukuriami žemės ūkio kooperatyvai ir jų asociacijos, kurie išimtinai ruošia tik žemės ūkio produktus, todėl konkuruoja su nepriklausomais verslininkais.
(30)
Suinteresuotųjų šalių manymu, Graikija nepateikė įrodymų, iš kurių būtų galima matyti, kad aptariamos kompensacijos buvo skirtos už nuostolius, patirtus dėl nepalankių oro sąlygų. Graikijos valdžios institucijos nepateikė analitinio aprašymo dėl susijusių oro sąlygų pobūdžio, kad pagal gaires pagrįstų atitinkamą meteorologinę informaciją.
(31)
Suinteresuotųjų šalių nuomone, Graikijos valdžios institucijos nenurodė nei apskaičiuojant aptariamas kompensacijas naudoto būdo, nei minimalių nuostolių ribos. Be to, aptariamos kompensacijos susijusios tik su kai kuriais žemės ūkio produktais, tačiau kitų produktų gamintojai, kuriems aptariamos kompensacijos netaikytos, taip pat patyrė nuostolių dėl savo produkcijos.
(32)
Be to, suinteresuotosios šalys tvirtino, kad dėl su kompensacijomis susijusių produktų kainos sumažėjimo nagrinėjamų kompensacijų skyrimas taip pat turėjo poveikio nustatant galutinių produktų kainas. Todėl šios pagalbos priemonės suteikė ekonominį pranašumą susijusiems gamintojams, leisdamos jiems prekiauti dalimi savo produkcijos, kuriai nepalankios oro sąlygos neturėjo poveikio, tokiomis sąlygomis, kurios iškreipia konkurenciją. Kita vertus, privatūs prekybininkai (pvz., verslininkai, miltus malantys malūnininkai, pašarus malantys malūnininkai, paukščių augintojai, kiaulių augintojai ir kt.) buvo priversti laikytis žemės ūkio kooperatyvų ir jų asociacijų nustatytų tarifų sistemos, o tai lėmė, kad šie kooperatyvai užėmė monopolinę padėtį.
(33)
Be to, taikant ELGA siūlomas draudimo nuo žemės ūkio sektoriui kylančių pavojų sąlygas reikėtų laikytis proporcingumo ir lygybės principų. Suinteresuotosios šalys mano esant nepriimtina, kad 2008 m. ir 2009 m. ELGA išmokėtos kompensacijos atitinkamai trigubai ir keturgubai viršija tų pačių metų bendras draudimo įmokų sumas.
(34)
Suinteresuotosios šalys tvirtina, kad pasirašydama naują sutartį dėl paskolos 2009 metams ELGA „įkeitė“ pernelyg daug pajamų, kurias ji gaus per artimiausius dešimt metų, nes ji jau privalėjo grąžinti paskolą, dėl kurios ji pasirašė sutartį 2008 m. ir dėl kurios ji iš anksto „įkeitė“ būsimų metų draudimo įmokas. Be to, suinteresuotosios šalys nurodo, kad 2009 m. ELGA papildomai sudarė sutartis dėl dviejų paskolų, t. y. 350 mln. EUR paskola, dėl kurios ji sudarė sutartį su Pirėjaus banku, bei 112 mln. EUR paskola, dėl kurios ji sudarė sutartį su Graikijos žemės ūkio banku ir Graikijos nacionaliniu banku.
(35)
Suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad 444 mln. EUR ir 415 mln. EUR siekiančios paskolos, dėl kurių sudarytos sutartys su Graikijos valstybės garantija, yra pajamos, papildančios draudimo įmokas, kurių pervedimas numatytas įstatyme. Todėl šias paskolas reikėtų laikyti valstybiniais ištekliais.
V. GRAIKIJOS PATEIKTOS PASTABOS
1. Bendrosios pastabos dėl 2008 m. ir 2009 m. skirtų kompensacijų išmokų
(36)
Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad 2008 m. ir 2009 m. ELGA išmokėtos kompensacijos nėra valstybės pagalba.
Nagrinėjamos draudimo schemos finansavimas užtikrinamas iš ūkininkų mokamų privalomų specialiųjų įmokų. Kadangi ši sistema valdoma atsižvelgiant į socialinio solidarumo principą, pirma, privalomos specialiosios įmokos neturi būti tiksliai proporcingos apdraudžiamai rizikai, ir, antra, sumokamos įmokos nebūtinai turi būti proporcingos apdraustojo pajamoms. (10) Todėl, Graikijos valdžios institucijų manymu, nagrinėjamu atveju kalbama apie tikras kompensacijas, išmokėtas dėl nepalankių oro sąlygų žemės ūkio produkcijos srityje patirtai žalai atlyginti laikantis Graikijos teisės aktų, reglamentuojančių ELGA mokamas draudimo išmokas žemės ūkio sektoriuje.
Be to, Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad iki nustatyto termino ELGA gali įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus pagal privalomo draudimo schemą. Šios ELGA galimybės sustiprinamos įgyvendinant naują įstatymą Nr. 3877/2010 dėl žemės ūkio veiklos apsaugos ir draudimo sistemos, kuriame nustatomi papildomi ELGA veiklos finansavimo šaltiniai. Minėtu įstatymu daugeliu atvejų padidinamas specialiosios draudimo įmokos tarifas (žalos augalininkystės srityje atveju tarifas padidinamas nuo 3 % iki 4 %, o žalos gyvulininkystės srityje atveju tarifas padidinamas nuo 0,50 % iki 0,75 %). Be to, juo įvedamas neprivalomas draudimas žalai, kurios nepadengia privalomas draudimas, padengti bei bendrasis draudimas, kurio įmokas ELGA turės mokėti fiziniai asmenys, kuriems ūkininkavimas nėra pagrindinė veikla, ir juridiniai asmenys, kurių didžioji dalis veiklos nepriskiriama ūkininkams, kuriems ūkininkavimas būtų pagrindinė veikla.
(37)
Vis dėlto net jeigu kompensacijų išmokos turėtų būti laikomos valstybės pagalba, Graikijos valdžios institucijos mano, kad jos yra suderinamos su Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir gairėmis. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijos tarnyboms išsamius duomenis, susijusius su kiekviena ELGA padaryta išmoka 2008 m. ir 2009 m., nurodant atitinkamo ūkininko vardą ir mokesčių mokėtojo kodą, departamentą, kuriame yra sklypas, kultūros rūšį, kultūros mato vienetą ir panaudotų vietų kiekį, pagalbos sumą ir pagalbos suteikimo datą, žalos aprašymą ir jos reikšmę atsižvelgiant į įprastinę gamybą.
(38)
Dėl 2008 m. ir 2009 m. kompensacijų išmokų už žalą, dėl kurios sunaikinta daugiau kaip 30 % įprastinės augalininkystės apimties, Graikijos valdžios institucijos mano, kad įvykdytos visos gairių 124-130 punktuose ir 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, (11) (toliau - Išimties reglamentas) 11 straipsnyje nustatytos sąlygos.
(39)
Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad aptariama pagalba susijusiems ūkininkams arba ūkininkų organizacijoms, kurių nariais yra ūkininkai, išmokėta laikantis gairių ir minėto Išimties reglamento nuostatų. Visų pirma Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad:
a)
pagalbos suma jokiais būdais neviršijo ūkininkų patirtų faktinių nuostolių;
b)
pagalbos intensyvumo klausimu Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad buvo laikytasi Išimties reglamento 11 straipsnio nuostatose nustatytų sąlygų, nes ELGA neišmokėjo nė vienos kompensacijos, viršijančios dėl nepalankių oro sąlygų 74,8 % sumažėjusias pajamas iš produktų pardavimo;
c)
iš didžiausios nuostolių, atitinkančių nustatytus pagalbos skyrimo kriterijus, sumos atimtos visos pagal draudimo schemas gautos sumos ir dėl nepalankių oro sąlygų nepatirtos išlaidos;
d)
nuostoliai buvo apskaičiuojami kiekvienai ūkio valdai atskirai; ir
e)
sprendimas skirti aptariamą pagalbą priimtas ir minėta pagalba išmokėta laikantis atitinkamai trejų ir ketverių metų nuo nuostolių patyrimo terminų, nustatytų Išimties reglamento 11 straipsnio 10 dalyje;
f)
aptariama pagalba nebuvo kaupiama nei su kita valstybės pagalba, nei su valstybių narių ar Europos Sąjungos skirtais finansiniais įnašais, susijusiais su tomis pačiomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis. Susiję gamintojai aptariamos pagalbos negavo, kad atlygintų tą pačią žalą daugiau nei pagal vieną teisinį dokumentą, todėl ši pagalba skirta arba laikantis gairių, arba Išimties reglamento, arba 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje (12) (toliau - de minimis reglamentas), arba 2009 m. sausio 22 d. komunikato dėl valstybės pagalbos priemonių siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (toliau - komunikatas dėl Bendrijos laikinosios sistemos) (13) nuostatų.
(40)
Įprastos produkcijos apskaičiavimo metodo klausimu Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją dėl naudoto metodo ir patvirtino, kad buvo laikytasi gairių 128 punkte nustatytų sąlygų, pagal kurias naudojant alternatyvius apskaičiavimo metodus, jie turėtų būti reprezentatyvūs ir nebūtų pagrįsti pernelyg dideliais produkcijos kiekiais. Visų pirma dėl nepalankių oro sąlygų patirti nuostoliai agronomo įvertinti kiekvienai ūkio valdai atskirai vadovaujantis vertinimais vietoje, kaip nustatyta reglamente dėl ELGA draudimo schemos. Lankydamasis vietoje agronomas vertintojas, naudodamasis visomis tinkamomis priemonėmis (juosta, sklypų nustatymo žemėlapiais, GPS įrenginiu), išmatuoja sklypo plotą, o jei sklype yra medžių, jis suskaičiuoja medžius. Paskui agronomas įvertina planuojamą sklypo produkciją atsižvelgdamas į naudojamą auginimo metodiką (visų pirma sodinimo tankumą, sodo genėjimo tvarką, ankstyvąsias kultūras naudojant plastikinius maišus, drėkinimo sistemą), auginamų rūšių įvairovę, anksčiau augintas kultūras, jeigu vertinamos metinės kultūros, su kultūrų auginimu susijusią kovą (tręšimas, kova su naikintojais), žemės derlingumą ir galimus auginimo metų ypatumus (pvz., sausrą, vaisiaus užmezgimo problemas). Pagaliau vertinama žala vertinamo sklypo laukiamai produkcijai. Siekiant nustatyti žalos dydį iš skirtingų sklypo vietų paimami pavyzdžiai, atsižvelgiant į prarastą planuotos produkcijos kiekį, į kokybės pablogėjimą dėl žalos, į su kultūrų auginimu susijusią kovą po žalos padarymo (kaip papildomą augalinių kultūrų apsaugą, papildomus ravėjimo darbus, pažeistų vaisių pašalinimą).
2. Konkrečios pastabos dėl 2008 m. skirtų kompensacijų išmokų
(41)
Iš 2008 m. ELGA skirtos pagalbos, t. y. 386 986 648 EUR, 373 257 465,71 EUR sumą siekiančios kompensacijos išmokėtos gamintojams nuostoliams, kurie dėl nepalankių oro sąlygų buvo padaryti jų augalininkystei, atlyginti. Šių pagalbos priemonių atveju ELGA pritaikė augalininkystės draudimo reglamento 6 straipsnį, susijusį su kompensacijomis žemės ūkio produktų gamintojams nepalankių oro sąlygų, pvz., numatytų ELGA įsteigiančiame nacionaliniame įstatyme Nr. 1790/1988, sukeltiems nuostoliams atlyginti.
(42)
Aptariamos pagalbos atžvilgiu Graikija pateikė meteorologinės informacijos, susijusios su nepalankiomis oro sąlygomis, susiklosčiusiomis auginimo ciklo laikotarpiu 2007-2008 m. Šias nepalankias oro sąlygas oficialiai pripažino valstybės valdžios institucijos. Konkrečiai pripažintas kaitros laikotarpis visoje šalyje 2007 m. birželio ir liepos mėn., gausus lietus daugelyje regionų 2007 m. spalio mėn., taip pat tą patį mėnesį Kretoje užfiksuoti sausi ir karšti gūsiniai vėjai, audros ir kruša užfiksuoti kai kuriuose žemyninės Graikijos Šiaurės vakarų ir vidurio departamentuose 2008 m. rugpjūčio mėn., taip pat audros užfiksuotos rugpjūčio mėn. gale Magnezijos, Viotios, Rytų Atikos regionuose ir Eubojo salose bei Kretoje.
Visų pirma nagrinėjamos kompensacijos skirtos žalai, kuri viršijo šias įprastos produkcijos ribas (14):
Minimalus nuostolis, lyginant su įprasta produkcija (proc.)
Bendra kompensacijų suma
(EUR)
Žemės ūkio sklypų, kuriuose patirta nuostolių, skaičius
Dalis (proc.) nuo bendros kompensacijų sumos
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Iš viso
373 257 465,71
666 406
100
Be to, ELGA skyrė 2 472 785,97 EUR siekiančias papildomas kompensacijas gamintojams, kurie dėl nepalankių oro sąlygų per tą patį auginimo ciklą 2007-2008 m. patyrė pakartotinius nuostolius toms pačioms augalinėms kultūroms. 6,98 % bendros kompensacijų sumos skirta žalai, kuri siekė taip pat 20-30 % įprastos produkcijos lygmens, atlyginti, o 93,02 % bendros jų sumos susiję su žala, kai sunaikinta daugiau kaip 30 % įprastos produkcijos.
(43)
Be to, 2008 m. ELGA išmokėta pagalba ūkininkams, įskaitant šias skirtas pagalbos priemones:
a)
733 119,74 EUR siekianti parama gyvulininkystės srityje patirtiems nuostoliams atlyginti. Atlyginant šiuos nuostolius skirta 1 860 279,67 EUR suma gyvulininkystės srityje patirtiems nuostoliams dėl nepalankių oro sąlygų atlyginti, 3 188 825,78 EUR skirta nuostoliams dėl ligų arba gyvulių ligų atlyginti ir 2 289 014,29 EUR skirta kitų priežasčių (pvz., laukinių gyvūnų, lokių, vilkų ir benamių šunų užpuoliai) sukeltiems nuostoliams atlyginti. Šias pagalbos priemones Graikijos valdžios institucijos laiko tikromis kompensacijomis pagal privalomą draudimo schemą ir jos nėra priskiriamos valstybės pagalbai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį;
b)
114 374,86 EUR skirta augalininkystės srities nuostoliams, patirtiems dėl lokių, atlyginti. Ši pagalba skiriama pagal Bendrijos programą LIFE, siekiant apsaugoti ruduosius lokius Graikijoje. Pagalbos intensyvumas siekė 100 %; ir
c)
3 803 901,72 EUR dydžio parama skirta taisomiesiems veiksmams vertinimo ataskaitose dėl augalininkystės ir gyvulininkystės sektorių nuostolių padarius neatidumo klaidų. Šios klaidos, nustatytos po to, kai ūkininkams parama jau buvo išmokėta, yra ELGA skola susijusių paramos gavėjo atžvilgiu.
3. Konkrečios pastabos dėl 2009 m. skirtų kompensacijų išmokų
(44)
su 2009 m. išmokėtomis kompensacijomis pagal 2009 m. sausio 30 d. ministrų sprendimą išmokėtomis kompensacijomis, t. y. 415 019 452 EUR, susiję produktai, nuostolius sukėlusios oro sąlygos ir nuostolių aprašymas pateiktas toliau pateikiamoje lentelėje.
Žemės ūkio produktas
Bendra kompensacijos suma
(EUR)
Nepalankios oro sąlygos
Padaryto nuostolio aprašymas
1.
Migdolai,
Vyšnios
Abrikosai (Bebekou rūšis)
Obuoliai
Slyvos
Kriaušės
56 580 555
(visiems produktams)
Aukšta temperatūra ir kaitros laikotarpis
Šilta ir sausa žiema
Ilgalaikė sausra
Staigūs temperatūros svyravimai
Aukšta temperatūra ir kaitros laikotarpis 2007 m. vasarą pakenkė šių produktų gamybai ir visų pirma vaisinių kultūrų pumpurų formavimuisi. Dėl ilgai trukusios sausros 2007 m. ir staigių temperatūrų pokyčių sumažėjo gamybos apimtis. Be to, dėl šiltos ir sausos žiemos daugumos medžių žiemojimo laikas nebuvo pakankamas.
2.
Persikai
10 970 348
Tos pačios oro sąlygos kaip ir prie Nr. 1.
Padaryta ta pati žala kaip aprašyta prie Nr. 1.
3.
Šparagai
6 751 747
Šilta ir sausa žiema
Žemos temperatūros
Šilta ir sausa žiema 2007-2008 m. laikotarpiu prisidėjo prie padidėjusio šparagų katabolizmo ir lėmė sukauptų maitinių medžiagų nuostolius. Šios sąlygos lėmė, kad staiga sumažėjo šparagų auginimo apimtis ateityje. Sumažėjusios apimties produkciją dar labiau sumažino žema temperatūra 2008 m. vasario mėn., kas pavėlino prieaugį. Dėl šios priežasties šparagų derlius Graikijoje 2008 m. dar labiau sumažėjo.
4.
Rytų šalių tabako kultūros
13 817 834
Aukšta temperatūra ir kaitros laikotarpis
Sausra
Dėl aukštos temperatūros ir kaitros laikotarpio 2007 m. vasarą ir sausros kilo sunkumų kovojant su vabzdžių antplūdžiu ir tripsų sukeltais virusais ir dėl to visoje šalyje sumažėjo tabako produkcijos apimtis.
5.
Vasaros derliaus bulvės
7 220 996
Aukštos temperatūros
Dėl aukštos temperatūros 2006 m. ir 2008 m. vasarą tapo sunku kovoti su entomologinėmis ir fitopatologinėmis vasarinio derliaus bulvių ligomis daugelyje Graikijos regionų.
6.
Medvilnė
109 564 462
Ilgalaikė sausra
Karšta vasara
Šaltas ruduo
Lietūs
Dėl ilgalaikės sausros sumažėjo vandens atsargos. Karšta vasara ir šaltas ruduo kartu su itin gausiu lietumi 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigoje lėmė medvilnės produkcijos sumažėjimą ir jos kokybės pablogėjimą visoje šalyje.
7.
Alyvuogės
72 026 112
Sausra
Įšalas
Lietūs
Ilgalaikė sausra, 2008 m. vasario mėn. šaltis po švelnios žiemos, aukšta temperatūra ir itin gausus lietus alyvmedžių žydėjimo laikotarpiu lėmė didelį alyvuogių produkcijos sumažėjimą visoje šalyje.
8.
Grūdinės kultūros (kukurūzas, paprastieji kviečiai, miežis, avižos, rugiai, ryžiai)
138 087 394
Lietūs
Temperatūrų svyravimai
Lietūs ir temperatūrų svyravimai 2008 m. pavasario ir rudens laikotarpiu lėmė grūdinių kultūrų produkcijos nuosmukį ir sudarė palankesnes sąlygas fitopatologinių ligų antplūdžiui. Kokybės suprastėjimą taip pat lėmė reikalingų maistinių medžiagų (proteino, glitimo) nebuvimas dėl nepalankių oro sąlygų.
Iš viso
415 019 448
(45)
Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad iš 415 019 452 EUR kompensacijų išmokų 27 614 905 EUR siekianti parama, išmokėta 871 gamintojui, laikoma su vidaus rinka suderinama pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir gaires.
(46)
Likusi paramos dalis, 387 404 547 EUR išmokėta 784 408 gamintojams. Graikijos valdžios institucijų manymu aptariam pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Išimties reglamentą.
Graikijos valdžios institucijų manymu nagrinėjama pagalba atitinka visas Išimties reglamento 11 straipsnyje nustatytas sąlygas. Ji atitinka šias sąlygas:
a)
bendras pagalbos intensyvumas neviršijo 80 % dėl nepalankių oro sąlygų pardavus produktą sumažėjusių pajamų;
b)
nuostoliai buvo apskaičiuoti kiekvienai ūkio valdai atskirai;
c)
į nuostolių sumą neįskaičiuotos išlaidos, kurios nebuvo patirtos dėl nepalankių oro sąlygų ir gamintojams nuostolių neatlygino kita draudimo organizacija;
d)
aptariamos kompensacijos buvo tiesiogiai išmokėtos ūkininkams;
e)
sprendimas skirti aptariamą pagalbą priimtas bei minėta pagalba išmokėta laikantis atitinkamai trejų ir ketverių metų nuo nuostolių patyrimo terminų;
f)
apskaičiavimo metodas yra toks pats, kaip aprašyta 42 konstatuojamoje dalyje, susijusioje su 2008 m. skirta pagalba.
(47)
Be to, Graikijos valdžios institucijos mano, kad net jeigu aptariama pagalba negalėtų būti laikoma tikromis kompensacijos išmokomis (žr. 36 konstatuojamąją dalį) arba suderinama su Išimties reglamentu (žr. 46 konstatuojamąją dalį), turėtų būti laikoma, kad ji atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą ir komunikatą dėl laikinosios sistemos.
Nagrinėjamos pagalbos skyrimas padėjau susijusiems ūkininkams lengviau gauti finansavimą. Todėl minėtos kompensacijos užtikrino finansinį likvidumą pagrindinei produktų gamybai Graikijoje, vieninteliam sektoriui, kuriuo Graikija galėjo kliautis pirmaisiais ekonomikos krizės mėnesiais, kad išvengtų pavojaus kituose Graikijos ekonomikos sektoriuose. Vis dėlto aptariama pagalba nebuvo suteikta nepritaikius konkrečių kriterijų. Priešingai, ji suteikta tikrų ekonominių problemų, susijusių tik su žemės ūkio produktų gamyba, atveju ir visų pirma tada, kai žemės ūkio produkcijos atžvilgiu susiduriama su problemoms (žr. 44 konstatuojamąją dalį), susijusioms su nepalankių oro sąlygų buvimu. Didžiosios dalies pagalbos atžvilgiu su pagalbos intensyvumu ir kiekvieno gamintojo turimos problemos sunkumu susijusios ribos nebuvo nustatytos, kadangi siekta paremti Graikijos žemės ūkio sektorių apskritai.
(48)
Be to, pagal komunikato 7 punkto a papunktį pagalbos, apie kurią nebuvo pranešta atveju (15), Komisija taiko minėtą komunikatą, jeigu pagalba suteikta po 2008 m. gruodžio 17 d. Todėl Graikijos valdžios institucijos mano, kad minėto komunikato 7 punkto a papunktis taikomas aptariamos pagalbos, apie kurią nebuvo pranešta, atveju, nes gamintojams ji buvo suteikta po 2008 m. gruodžio 17 d..
(49)
Graikijos valdžios institucijos mano, kad ši išimtine tvarka 2009 m. sausio 30 d. ministrų įsakymu nustatyta pagalba atitinka visas komunikato dėl Bendrijos laikinosios sistemos 4.2.2 punkte nustatytas sąlygas. Ji sąlygas atitinka todėl, kad:
a)
pagalba teikta tik pagalbos schemomis, nes ji buvo grindžiama minėtu ministrų įsakymu;
b)
ji teikta tik įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. nepatyrė sunkumų, kaip nustatyta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad ši pagalba skirta tik fiziniams asmenims ir daugelis jų pagal Graikijos teisės aktus buvo atleisti nuo įsipareigojimo teikti mokesčių deklaraciją, atsižvelgiant į tai, kad metinės jų pajamos nesiekė 12 000 EUR. Visi aptariamas kompensacijas gavę gamintojai turėjo galiojančius sandorius su bankais ir pagalba išmokėta į jų bankų sąskaitas. Graikijos valdžios institucijos patvirtina, kad susiję gamintojai buvo mokūs ir jų galimybės gauti finansavimą iš banko buvo pakankamai realios. Todėl gamintojai nepatyrė sunkumų tuo metu, kai buvo išmokėta aptariama parama;
c)
pagalbos schemos nebuvo taikytos žuvininkystės sektoriuje veiklą vykdančioms įmonėms;
d)
aptariama pagalba nėra pagalba eksportui arba pagalba, kuria vietos gaminiams sudaromos palankesnės sąlygos nei importuotiems;
e)
ji suteikta 2009 m., vadinasi iki 2010 m. gruodžio 31 d., kaip nustatyta komunikato dėl Bendrijos laikinosios sistemos 4.2.2 punkto f papunktyje; ir
f)
ūkininkui suteiktos pagalbos suma siekė nuo 7 501 EUR iki 15 000 EUR.
(50)
Pagal komunikato dėl Bendrijos laikinosios sistemos 4.2.2 punkto g papunktį, iš dalies pakeistą 2009 m. spalio mėn., bendra 2008 m. sausio 1 d.-2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu kiekvieno ūkininko gaunama aptariamos pagalbos suma neturėtų viršyti 15 000 EUR viršutinės ribos. Graikijos valdžios institucijos mano, kad tai, jog ELGA iš susijusių gamintojų negavo popierinės arba elektroninės deklaracijos, susijusios su de minimis pagalba ir su pagalba, grindžiama pagal Bendrijos laikinąją sistemą vykdomomis priemonėmis, kurią jis gavo per einamuosius finansinius metus, yra tik formalumas. Vadinasi atsižvelgiant į šio formalaus reikalavimo neįvykdymą neturėtų būti prieinama prie išvados, kad buvo nesilaikyta komunikato dėl Bendrijos laikinosios sistemos 4.2.2 punkto g papunktyje, iš dalies pakeistame 2009 m. spalio mėn., nustatytos sąlygos, juo labiau, kad, kaip galima matyti iš ELGA mechanizuoto duomenų apdorojimo sistemos, 2008 m. sausio 1 d.-2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu Graikija neskyrė nei de minimis pagalbos pagrindinio žemės ūkio produktų sektoriaus gamintojams, nei pagalbos pagal komunikatą dėl Bendrijos laikinosios sistemos.
(51)
Bet kuriuo atveju Graikijos valdžios institucijų nuomone iš šios 387 404 547 EUR sumos 75 382 500 EUR siekianti pagalbos suma gali patekti į de minimis reglamento taikymo sritį.
(52)
Graikijos valdžios institucijos mano, kad anksčiau minėta pagalba, siekianti 75 382 500 EUR, atitinka visas Reglamente Nr. 1535/2007 dėl de minimis pagalbos nustatytas sąlygas. Ji atitinka šias sąlygas, kadangi:
a)
kalbant apie anksčiau minėtą pagalbą pagal Reglamento (EB) Nr. 1535/2007 3 straipsnio 2 dalį susiję ūkininkai negavo kompensacijų, kurios vienam ūkininkui per 2008-2010 m. finansinių metų laikotarpį viršytų 7 500 EUR sumą vienam ūkininkui;
b)
bendra Graikijos skirta de minimis pagalbos žemės ūkio įmonėms suma per trejus finansinius metus neviršijo 75 382 500 EUR sumos, t. y. Graikijai taikomos didžiausios suvestinės sumos pagal Reglamento (EB) Nr. 1535/2007 3 straipsnio 3 dalį.
4. Komentarai dėl trečiųjų šalių pateiktų pastabų
(53)
Graikija tvirtina, kad trečiosios šalys nepateikė įrodymų, parodančių, kad aptariamos kompensacijos turėjo poveikį jų narių padėčiai vidaus rinkoje.
(54)
Kalbant apie pastabą, kad nebuvo pateiktas aprašas dėl nepalankių oro sąlygų Graikijos valdžios institucijos pažymi, kad toks aprašas ministrų sprendime dėl kompensacijų nebūtinas, ir kad būtent reikėjo, pirma, įrodyti, kad buvo susiklosčiusios nepalankios oro sąlygos, ir, antra, parodyti, ar padaryto nuostolio mastas siekė 30 % įprastos produkcijos. Be to, Graikija, išdėstydama savo pastabas Komisijos tarnyboms, pateikė analitinius duomenis dėl aptariamų oro sąlygų, siekiant pagrįsti atitinkamą meteorologinę informaciją.
(55)
Kalbant apie pastabą, kad Graikija tiksliai nenurodė nei naudoto aptariamų kompensacijų apskaičiavimo metodo, nei minimalios patirto nuostolio ribos, Graikijos valdžios institucijos primena, kad kartu su Komisijai teiktomis pastabomis ji pateikė išsamią informaciją šiais dviem klausimais.
(56)
Graikijos valdžios institucijų manymu aptariamų kompensacijų skyrimas neturėjo poveikio galutiniams vartotojams, nes dėl atitinkamų žemės ūkio produktų kainos sumažėjimo mažmeninė kaina nesumažėjo. Šiai nuomonei pagrįsti Graikijos valdžios institucijos pateikė Graikijos spaudos straipsnius, kuriuose nurodoma, kad daugelio žemės ūkio produktų, įskaitant ir šiuo atveju nagrinėjamus produktus, kainos išliko labai aukštos nepaisant to, kad sumažėjo didmeninė šių žemės ūkio produktų kaina.
VI. PAGALBOS VERTINIMAS
1. Pagalbos buvimas pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį
(57)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės atitinka minėtas sąlygas.
(58)
Iš valstybinių išteklių suteikta pagalba
Kaip matyti iš Teisingumo Teismo praktikos 2003 m. kovo 22 d. sprendimo Freskot AE prieš Elliniko Dimosio (16) byloje C-355/00 (toliau - Freskot byla), nagrinėjamu atveju ši sąlyga įvykdyta, atsižvelgiant į tai, kad aptariamuose nacionaliniuose teisės aktuose aiškiai nustatyta, kad ELGA teikiamos paslaugos, kaip apibrėžta Teisingumo Teismo praktikoje (17), finansuojamos iš valstybinių išteklių, ir kad jos priskiriamos valstybei.
Freskot byloje, kaip ir nagrinėjamu atveju, iš Įstatymo Nr. 1790/1988 (taip pat žr. 11 konstatuojamąją dalį) 5 straipsnio ir kitų galiojančių Graikijos teisės aktų nuostatų matyti, kad iš įmokų administratoriaus surenkamų specialiųjų įmokų ELGA gaunamos pajamos patenka į valstybės biudžetą kaip valstybės pajamos ir ELGA jos pervedamos pagal Žemės ūkio ministerijos (tapusios Kaimo plėtros ir aprūpinimo ministerija) biudžetą. Todėl to, kad aptariamos įmokos apskaitomos kaip valstybės pajamos, pakanka, kad būtų galima manyti, jog ELGA teikiamos paslaugos apmokamos iš valstybinių išteklių.
Be to, pagal Įstatymo Nr. 1790/1998 (18) 2 straipsnį žemės ūkio ministro sprendimu ELGA gali išmokėti paramą arba kompensacijas jų gavėjams pervesdama lėšas iš valstybės biudžeto arba iš pasiskolintų lėšų pagal ELGA sudarytas paskolų sutartis su Graikijos valstybės garantija ir Graikijai įsipareigojant grąžinti paskolą.
Iš Teisingumo Teismo praktikos matyti, kad tiesiogiai valstybės arba per valstybės paskirtą ar įsteigtą viešo ar privataus pobūdžio instituciją suteikiama nauda laikoma valstybiniais ištekliais pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį (19). Todėl nagrinėjamu atveju dvi ELGA paimtos paskolos su valstybės garantija 2008 m. ir 2009 m. išmokėtoms kompensacijoms (žr. 15 ir 17 konstatuojamąsias dalis) yra valstybiniai ištekliai Sutarties 107 straipsnio 1 dalies prasme, atsižvelgiant į tai, kad jos yra ELGA, pagal privatinę teisę reglamentuojamo juridinio asmens, į kurį visos teisės priklauso valstybei, ir kuris pavaldus Žemės ūkio ministerijai (žr. 8 konstatuojamąją dalį) pajamos.
(59)
Pagalba, kuri daro poveikį prekybai ir iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją
Komisija konstatuoja, kad nagrinėjamos kompensacijos suteikia nacionaliniams gamintojams pranašumą lyginant su kitais Bendrijos gamintojais, kurie negauna tokios pačios paramos. Žemės ūkio sektorius atviras konkurencijai Europos Sąjungos lygmeniu (20) ir todėl jam poveikį daro visos priemonės, palankios gamybai vienoje arba kitoje valstybėje narėje (21). Todėl aptariamos kompensacijos gali iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(60)
Pagalba, kuria palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba
Pagal Teisingumo Teismo praktiką (22) pagalba pripažįstamos įvairių formų intervencijos, kuriomis sumažinamos paprastai įmonės biudžetui tenkančios išlaidos ir kurios, nors ir nėra subsidijos tiesiogine prasme, turi tokias pačias savybes ir daro tokį patį poveikį.
Sprendime Freskot Teisingumo Teismas nusprendė, kad įmonės sąvoka, kaip ji suprantama pagal Sutarties 102 straipsnį, netaikoma tokiai įstaigai kaip ELGA tiek, kiek jos veikla susijusi su privalomo draudimo nuo gamtos pavojų schemos įgyvendinimu (žr. sprendimo 79 ir 88 punktus).
Nagrinėjamo privalomo draudimo schema iš esmės siekiama socialinės politikos tikslo, kuria siekiama užtikrinti tinkamą draudimą visoms ūkio valdoms, įskaitant ir tas ūkio valdas, kuriose gamtos stichinių nelaimių pasireiškimo tikimybė yra didesnė (žr. sprendimo 66 ir 67 punktus). Už visus žemės ūkio produktus mokamos vienodo dydžio įmokos, kurios nepriklauso nuo faktiškai gamintojui kylančio pavojaus (vadovaujamasi solidarumo principu). Atsižvelgiant į įmokos dydį ELGA pajamos yra kontroliuojamos valstybės, kompensacijos dydį taip pat nustato atsakingi ministrai.
Kaip Teisingumo Teismas nusprendė 2002 m. sausio 22 d. sprendime Cisal prieš INAIL (23), C-218/00, du pagrindiniai ELGA draudimo schemos elementai, t. y. kompensacijų išmokų suma ir įmokų suma, yra kontroliuojami valstybės ir schemos privalomas taikymas yra būtinas, siekiant užtikrinti jos finansinę pusiausvyrą, ir įgyvendinti solidarumo principą, kuris reiškia, kad apdraustajam išmokamos kompensacijos nėra proporcingos jo sumokamoms įmokoms.
Tačiau skirtingai nei byloje Cisal prieš INAIL ELGA organizacijos draudimo paslaugų gavėjai yra įmonės, vykdančios ūkinę veiklą. Taigi vien aplinkybės, kad pati ELGA nevykdo ūkinės veiklos, nepakanka, kad būtų galima manyti, jog šios organizacijos išmokamų draudimo išmokų gavėjai nėra įmonės kaip jos suprantamos pagal Sutartį ir nėra galimi valstybės pagalbos gavėjai (žr. sprendimo Freskot 80 punktą).
Ekonominio pranašumo klausimi Teisingumo Teismas paprasčiausiai sprendimo Freskot 84 punkte nurodo, kad „Šiomis aplinkybėmis reikia atsakyti į klausimą, viena vertus, ar nesant privalomo draudimo Graikijos ūkių valdos būtų privalėję ir galėję apsidrausti privačiose draudimo įmonėse arba imtis kitų priemonių, siekiant tinkamai apsisaugoti nuo gamtinių pavojų pasekmių šioms ūkio valdoms, ir jeigu taip, kokia apimtimi, ir, kita vertus, kiek įmoka atitinka realią ekonominę ELGA teikiamų paslaugų įgyvendinant privalomo draudimo schemą kainą, jeigu vis dėlto tokią kainą galima būtų apskaičiuoti“. Tačiau kitame punkte Teisingumo Teismas pažymi, kad „Teisingumo Teismui nepateikta faktinė ir teisinė informacija, kad jis galėtų atsakyti į klausimo dalį, susijusią su galimu ELGA teikiamų paslaugų įgyvendinant privalomo draudimo nuo gamtos pavojų schemą pripažinimu valstybės pagalba“. Vis dėlto Teisingumo Teismas sprendimo byloje Freskot 87 punkte nurodo, kad „.. jam nepateikta faktinė ir teisinė informacija, kad jis galėtų atsakyti į klausimo dalį, susijusią su galimu ELGA teikiamų paslaugų įgyvendinant privalomo draudimo nuo gamtos pavojų schemą pripažinimu valstybės pagalba...“.
(61)
Teisingumo Teismo praktikoje patvirtinta, kad nei socialinio priemonės pobūdžio (24), nei to, kad priemonė visiškai arba iš dalies yra finansuojama valstybinės institucijos nustatytų ir atitinkamų įmonių mokamų įmokų lėšomis (25), nepakanka, kad priemonė nebūtų pripažįstama kaip pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, pagal kurią valstybinės intervencijos priemonės neskirstomos atsižvelgiant į priežastis arba tikslus, tačiau jos yra apibrėžiamos pagal jų pasekmes (26).
2008 m. ELGA įgyvendinant privalomo draudimo schemą išmokėtos kompensacijos susiję su kai kuriais augalinės ir gyvulinės kilmės Graikijos žemės ūkio produktais, o 2009 m. išmokėtos kompensacijos susijusios su kai kuriomis augalinėmis kultūromis. Darytina išvada, kad vietiniams žemės ūkio produktų gamintojams ELGA išmokėtos kompensacijos gali būti laikomos šiems gamintojams suteiktu pasirinktiniu finansiniu pranašumu lyginant su kitais Europos Sąjungos gamintojais, kurie negauna tokios pačios paramos.
Be to, tais atvejais, kai gamtos stichinių nelaimių žalos tikimybė yra didesnė, kyla abejonių, ar ūkio valdos galėtų panašiomis sąlygomis apsidrausti privačioje draudimo įstaigoje. Todėl Komisija mano, kad šiomis aplinkybėmis ELGA išmokėtos kompensacijos įgyvendinant aptariamą schemą yra jų gavėjams suteiktas pasirinktinis finansinis pranašumas;
(62)
vis dėlto atsižvelgiant į Teisingumo Teismo sprendimą Freskot byloje (žr. 86 konstatuojamąją dalį) galima kelti klausimą, ar nagrinėjama priemonė negalėtų būti pateisinama sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra, ir pareiga įrodyti tenka atitinkamai valstybei narei (27). Reikia išnagrinėti, ar atsižvelgiant į specifines žemės ūkio sektoriaus ypatybes ir ypatingą jo priklausomybę nuo oro sąlygų bei jo pažeidžiamumą gamtinių pavojų Graikijoje atžvilgiu, gali reikėti taikyti valstybinę sistemą, užtikrinančią minimalią kompensaciją, vadovaujantis solidarumo principu. Vis dėlto priemonė, sudaranti bendrosios (parafiskalinės) mokesčių sistemos taikymo išimtį, gali būti grindžiama mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja sistema, jeigu valstybė narė gali įrodyti, kad tokią priemonę tiesiogiai lemia pagrindiniai arba svarbiausieji jos mokesčių sistemos principai. Turi būti daromas skirtumas tarp, viena vertus, konkrečios mokesčių sistemos tikslų, kurie jai nebūdingi, ir, kita vertus, pačiai mokesčių sistemai būdingų mechanizmų, kurie yra būtini siekiant šių tikslų (28).
Paaiškėjus, kad ELGA veikla finansuojama ne tik parafiskalinėmis įmokomis, bet taip pat tiesioginėms valstybės išmokomis, toks gamintojų tarpusavio solidarumu grindžiamas pateisinamas negali būti taikomas, vadinasi visa schema turi būti laikoma selektyvaus pobūdžio.
Todėl nagrinėjamu atveju didžioji dalis 2008 m. gamintojams išmokėtų kompensacijų, t. y. 386 986 648 EUR, nebuvo finansuotos specialiųjų privalomų įmokų lėšomis, kurios sudarė tik 88 353 000 EUR. Šiuo atveju negalėtų būti laikoma, kad gamintojams išmokėtos lėšos buvo finansuotos tik įmokų lėšomis (29).
(63)
Kalbant apie 2009 m. išmokėtas kompensacijas, t. y. 415 019 452 EUR, Komisija konstatuoja, kad jos nebuvo finansuojamos specialiųjų privalomų įmokų lėšomis, kurių suma 2009 m. siekė 57 015 388 EUR. Pagal 2009 m. sausio 30 d. ministrų įsakymą šios kompensacijos nustatytos kaip išimties tvarka taikoma draudimo išmoka dėl augalininkystės srityje patirtų nuostolių ir tai nėra kompensacijos, kurias ELGA turėjo 2009 m. išmokėti gamintojams, siekiant atlyginti žalą pagal privalomą draudimo schemą. Todėl Komisija negali pritarti Graikijos valdžios institucijų argumentui, kad šios kompensacijos taip pat turėtų būti laikomos tikromis kompensacijomis.
(64)
Kad žemės ūkio produktų gamintojams galėtų išmokėti šias dideles kompensacijas ELGA turėjo pasirašyti paskolų sutartis, kurios turi būti grąžintos per dešimt metų (žr. 16 ir 17 konstatuojamąsias dalis). Remiantis Graikijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis apie metinių palūkanų ir amortizacijos pokyčius, darytina išvada, kad iš ūkininkų mokamų specialiojo draudimo įmokų per dešimt metų ELGA nesugebės sumokėti savo metinių įmokų, juo labiau, kad šios įmokos turės būti naudojamos kompensacijų išmokoms žalai, kuri bus patirta per aptariamus metus, atlyginti.
(65)
Iš papildomai pateiktos informacijos matyti, kad Graikijos valdžios institucijos nurodė, jog priimtas naujas įstatymas Nr. 3877/2010 dėl žemės ūkio veiklos apsaugos ir draudimo sistemos, siekiant padidinti ELGA pajamas.
Komisija mano, kad minėtas įstatymas tikrai gali prisidėti prie geresnio ELGA veikimo ateityje. Tačiau ELGA pajamų padidinimas ateityje neleidžia daryti išvados, kad to pakaks aptariamoms paskoloms grąžinti ir kompensacijų ūkininkams išmokoms padengti per atitinkamus metus.
Todėl 2009 metams ELGA pasirašyta paskolos sutartis užkrovė pernelyg didelę naštą pajamų, kurias ji gaus per artimiausius dešimt metų, atžvilgiu, atsižvelgiant į tai, kad ji jau buvo įsipareigojusi grąžinti paskolą, kurią pasirašydama paskolos sutartį ji paėmė 2008 metams, ir dėl kurios ji iš anksto „įšaldė“ tolimesnių metų draudimo įmokas. Kaip tai pabrėžia suinteresuotosios šalys (žr. 34 ir 35 konstatuojamąsias dalis), šią padėtį dar labiau apsunkina dvi papildomos paskolos, dėl kurių ELGA sutartis pasirašė 2009 m. Todėl negalima paneigti, kad aptariamos priemonės taip pat finansuojamos kitais ELGA turimais valstybiniais ištekliais.
(66)
Bet kuriuo atveju negalima teigti, kad pagal paramos schemą skirtingas įmonių, esančių faktiniu ir teisiniu požiūriu palyginamoje padėtyje, vertinimas galėtų būti pateisinamas aptariamos schemos tikslais solidarumo srityje, atsižvelgiant į Graikijos teisės aktus dėl gamtinių pavojų sukeliamos žalos atlyginimo. Pirma, kituose sektoriuose, kurių atžvilgiu aptariama schema netaikoma, įmonės pačios turi prisiimti panašias arba palyginamas rizikas, ir, antra, akivaizdu, kad net pačiame žemės ūkio sektoriuje, kuriam taikoma ši schema, kai kurių pavojų atžvilgiu vieni ūkininkai bus labiau pažeidžiami nei kiti (dėl produkcijos pobūdžio ar geografinės vietos), todėl išmokamos paramos lėšos visuomet bus išmokamos pirmenybę teikiant tam tikrai kategorijai priskiriamiems ūkininkams kitų ūkininkų nenaudai.
(67)
Dėl šių priežasčių Komisija nusprendžia, kad 2008 m. ir 2009 m. žemės ūkio produktų gamintojams ELGA išmokėtoms kompensacijoms pagal privalomą draudimo schemą taikomas Sutarties 107 straipsnio 1 dalis ir jos yra laikytinos valstybės pagalba.
(68)
Todėl reikia išnagrinėti, ar galima netaikyti bendro principo, pagal kurį draudžiamas valstybės pagalbos teikimas, įtvirtinto Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
2. Priemonių pripažinimas neteisėta pagalba
(69)
Atsižvelgiant į tai, kad pagalba suteikta ir išmokėta iš anksto apie tai nepranešus, ji yra neteisėta pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą.
3. Pagalbos priemonių suderinamumo vertinimas pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą
(70)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta padėti tam tikros veiklos ar tam tikrų ekonomikos regionų plėtrai, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji neiškreipia prekybos sąlygų taip, kad tai pakenktų bendram interesui.
(71)
Kad būtų taikoma ši išimtis aptariama pagalba jos suteikimo momentu, t. y. 2008 m. ir 2009 m. turi atitikti taikomų teisės aktų nuostatas. Nagrinėjamu atveju ji turi atitikti Bendrijos gaires dėl 2007-2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose ir būtent jų V.B skirsnį, susijusį su pagalba žemės ūkio produkcijai arba žemės ūkio gamybos priemonėms padarytai žalai kompensuoti, o visų pirma V.B.3 punkto, susijusio su pagalba ūkininkams dėl nepalankių oro sąlygų padarytai žalai kompensuoti, ir Išimties reglamento 11 straipsnio nuostatas.
Pažymėtina, kad gairių V.B.4 skirsnio, susijusio su pagalba kovojant su gyvūnų ir augalų ligomis, nuostatos turėtų būti taikomos kai kuriems produktams, dėl kurių parama ūkininkams buvo skirta 2009 m. (Rytų šalių tabako kultūros, vasarinio derliaus bulvės). Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad Graikijos valdžios institucijos įrodė, jog šiuos produktus užklupusias ligas lėmė nepalankios oro sąlygos (taip pat žr. 44 konstatuojamąją dalį), kaip numatyta gairių V.B.4 skirsnio išnašoje Nr. 31, Komisija įvertinto pagalbos priemones V.B.3 poskirsnio nuostatų požiūriu.
(72)
Nagrinėjamu atveju svarbios šios minėtose gairių nuostatose išdėstytos sąlygos:
a)
pagal gairių 125 punktą nepalankios oro sąlygos, kaip antai: šaltis, kruša, ledas, lietus arba sausra, t. y. nagrinėjamu atveju esančios oro sąlygos, lėmusios tam tikrus nuostolius žemės ūkio valdoms Graikijoje 2008 m. ir 2009 m. gali būti prilyginami gaivalinėms nelaimėms, kai padarytos žalos lygis pasiekia tam tikrą įprasto produkcijos kiekio ribą. Kompensacijomis, mokamomis atsitikus tokiems gaivalinėms nelaimėms prilygintiems įvykiams, prisidedama prie ūkių sektoriaus vystymo ir jas mokėti gali būti leidžiama remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu.
Taip pat tam, kad būtų skiriama pagalba, dėl nepalankių oro sąlygų padaryta žala turi siekti 30 % įprastos ankstesnių trejų metų ūkininko metinės produkcijos vidurkio arba trejų metų vidurkio, jį skaičiuojant pagal ankstesnių penkerių metų duomenis neatsižvelgiant į didžiausią ir mažiausią vertes. Pagal gairių 128 punktą Komisija gali pritarti alternatyviems įprastos produkcijos apskaičiavimo metodams, įskaitant regioninius orientacinius rodiklius, jeigu jie yra reprezentatyvūs ir nėra pagrįsti pernelyg dideliais produkcijos kiekiais;
b)
pranešimuose apie pagalbos priemones turi būti pateikta tinkama patvirtinamoji meteorologinė informacija. Be to, nepalankias oro sąlygas, kurias galima prilyginti gaivalinėms nelaimėms, turi oficialiai patvirtinti valstybės institucijos;
c)
bendras pagalbos intensyvumas turi būti ne didesnis nei 80 % ir 90 % mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir teritorijose, nurodytose 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (30) 36 straipsnio a punkto i, ii arba iii papunkčiuose, kaip nustatyta valstybių narių pagal to reglamento 50 ir 94 straipsnius, dėl nepalankių oro sąlygų pardavus produktą sumažėjusių pajamų. Šis pajamų sumažėjimas apskaičiuojamas atimant:
i)
sumą, gautą per nepalankių oro sąlygų metus pagaminto produkto kiekį padauginus iš vidutinės pardavimo kainos tais metais,
iš
ii)
sumos, gautos vidutinį metinį praėjusių trejų metų produkcijos kiekį (arba trejų metų vidurkį, apskaičiuotą remiantis praėjusių penkerių metų vidurkiu, išskyrus geriausius ir prasčiausius skaičius) padauginus iš gautos vidutinės pardavimo kainos.
Pagalbos skyrimo kriterijus atitinkanti pagalbos suma gali būti padidinta dėl kitų išlaidų, kurių ūkininkas patyrė dėl nepalankių sąlygų nenuėmęs derliaus;
d)
iš didžiausios nuostolių sumos turi būti atimta visa pagal draudimo schemą gauta suma ir dėl nepalankių oro sąlygų nepatirtos išlaidos;
e)
nuostoliai turi būti apskaičiuojami kiekvienai ūkio valdai atskirai, tačiau Komisija gali pritarti vidurkių naudojimui su sąlyga, kad jie bus reprezentatyvūs ir joks pagalbos gavėjas negaus pernelyg didelės kompensacijos;
f)
bet kuriuo atveju dalį išlaidų visada turi padengti pagalbos gavėjas (gairių 125 punkto d papunktis);
g)
pagalbos schemos turi būti pradėtos taikyti per trejus metus, pagalba turi būti išmokėta per ketverius metus nuo išlaidų arba nuostolių patyrimo.
(73)
Komisija konstatuoja, kad didžioji dalis 373 257 465,71 EUR sumą siekiančių kompensacijų, kurias ELGA skyrė ūkininkams jų augalinėms kultūroms padarytai žalai dėl nepalankių oro sąlygų atlyginti, t. y. 347 193 466,52 EUR (žr. 42 konstatuojamąją dalį), atitinka 72 konstatuojamoje dalyje minėtų gairių ir Išimties reglamento nuostatas. Didžioji dalis, t. y. 2 300 185,51 EUR, kompensacijų dėl pakartotinių nuostolių toms pačioms augalinėms kultūroms taip pat atitinka 72 konstatuojamoje dalyje minėtų gairių ir Išimties reglamento nuostatas. Taip pat didžioji dalis iš 2 472 785,97 EUR sumos, t. y. 2 472 785,97 EUR, susijusios su pakartotinių nuostolių augalinėms kultūroms atlyginimu, atitinka 72 konstatuojamoje dalyje minėtų gairių ir Išimties reglamento nuostatas.
(74)
Visų pirma, kaip parodyta 42 konstatuojamoje dalyje pateiktoje lentelėje, yra įvykdyta 72 konstatuojamosios dalies a punkte nurodyta sąlyga, t. y. kad 347 193 466,52 EUR siekiančių kompensacijų atžvilgiu žala siekia 30 % įprastos produkcijos. 93,02 % bendros pagalbos sumos, t. y. 2 300 185,51 EUR, skirtos pakartotiniams nuostoliams atlyginti, atžvilgiu dėl žalos sunaikinta daugiau kaip 30 % įprastos produkcijos, vadinasi 72 konstatuojamosios dalies a punkte nurodyta sąlyga yra įvykdyta.
(75)
Remiantis Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija (žr. 39 konstatuojamąją dalį) bendras aptariamų kompensacinių išmokų intensyvumas lyginant su sumažėjusiomis pajamomis iš produktų pardavimo atitinka Išimties reglamento 11 straipsnyje (žr. 72 konstatuojamosios dalies c punktą) nustatytas viršutines ribas. Vis dėlto pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas nesiremiant per tris ankstesnius metus pagaminto kiekio vidurkiu (arba trejų metų vidurkiu) kaip nustatyta Išimties reglamento 2 straipsnyje, nes apskaičiuojant nagrinėjamas kompensacines išmokas taikytas kitas įprastos produkcijos apskaičiavimo metodas (apskaičiavimo metodo aprašymą žr. 40 konstatuojamoje dalyje).
(76)
Laikydamasi gairių 128 punkto Komisija gali pritarti Išimties reglamento 2 straipsnio 8 punkte nustatyto apskaičiavimo metodo atžvilgiu alternatyviems apskaičiavimo metodams, jeigu jie yra reprezentatyvūs ir nėra pagrįsti pernelyg dideliais produkcijos kiekiais. Komisija, išnagrinėjusi šiuo atveju taikomo apskaičiavimo metodą, mano, kad ji atitinka minėtą gairių nuostatą, ir kad atsižvelgiant į aptariamos pagalbos intensyvumą nėra rizikos, kad už patirtą žalą kompensacija būtų pernelyg didelė.
(77)
Komisija taip pat konstatuoja, kad Graikijos pateikti meteorologiniai duomenys, susiję su 2007-2008 m. auginimo ciklo laikotarpio įvykiais, įrodo oro sąlygų, pateisinančių aptariamų kompensacijų skyrimą, susiklostymą.
(78)
Be to, remiantis pateikta informacija dėl aptariamos pagalbos (žr. 39 konstatuojamąją dalį) šį pagalba buvo sumažinta atsižvelgiant į galimai gautas išmokas iš draudimo įmonių ir dėl nuostolius sukėlusių įvykių nepatirtas išlaidas. Be to, nuostoliai apskaičiuoti kiekvienai ūkio valdai atskirai. Galiausiai laikytasi pagalbos išmokėjimo nuo nuostolių patyrimo momento terminų, aptartų 72 konstatuojamosios dalies g punkte.
(79)
Taigi atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija gali daryti išvadą, kad 349 493 652,03 EUR siekiančios kompensacinės išmokos, kurias 2008 m. ELGA skyrė gamintojams jų augalinėms kultūroms padarytai žalai atlyginti, iš kurių 2 300 185,51 EUR susiję su pagalba dėl pakartotinos žalos toms pačioms augalinėms kultūroms atlyginimu, atitiko reikšmingas gairių ir Išimties reglamento nuostatas ir todėl gali būti laikomos valstybės pagalba, suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.
(80)
Vadinasi, kaip tai matyti iš 42 konstatuojamoje dalyje pateiktos lentelės, 26 063 999,19 EUR siekiančios kompensacinės išmokos, kurias 2008 m. ELGA paskyrė ūkininkams, siekiant atlyginti jų augalinėms kultūroms padarytą žalą, neatitinka Išimties reglamento 2 straipsnio 8 dalyje, susijusioje su žalos mastu lyginant su įprasta produkcija, nustatytų sąlygų. Komisija konstatuoja, kad šios kompensacinės išmokos yra nesuderinamos su visomis svarbiomis gairėse ir Išimties reglamente išdėstytomis sąlygomis ir todėl jų atžvilgiu negali būti pritaikyta Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto išimtis.
(81)
Iš 43 konstatuojamosios dalies matyti, kad 7 338 119,74 EUR kompensacinės išmokos, kurias 2008 m. ELGA paskyrė ūkininkams gyvulininkystės srityje patirtiems nuostoliams atlyginti, atsižvelgiant į tai, kad jos išmokėtos pagal specifinę privalomojo draudimo schemą, nėra valstybės pagalba. Nors minėtos valdžios institucijos prieina šią išvadą dėl visų 2008 m. ir 2009 m. ELGA skirtų išmokų, tik aptariamos pagalbos atžvilgiu jos nepateikė papildomos informacijos, kuria remiantis šią pagalbą būtų galima pripažinti suderinama su gairėmis. Todėl Komisija nusprendė, kad ši pagalba neatitinka reikšmingų gairių ir Išimties reglamento sąlygų ir todėl jos atžvilgiu negali būt taikoma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto išimtis.
Bet kuriuo atveju, Komisija pažymi, kad atitinkama valstybė narė, vykdydama savo pareigą bendradarbiauti su Komisija, turi pateikti visą informaciją, leidžiančią pastarajai institucijai patikrinti, ar įvykdytos leidžiančios nukrypti nuostatos, kuria ji nori pasinaudoti, taikymo sąlygos. (31) Nagrinėjamu atveju Graikijos valdžios institucijos niekada netvirtino taikančios gaires, taip pat nepateikė dokumentų, leidžiančių Komisijai išnagrinėti duomenis, atsižvelgiant į gaires nepaisant oficialaus Komisijos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 21 punkte nurodytą informaciją.
(82)
114 374,86 EUR pagalbos augalinėms kultūroms lokių padarytai žalai atlyginti atžvilgiu gairių V skirsnio nuostatos, susijusios su rizikos ir krizių valdymu, netaikomos. Pagal gairių 23 punktą tais atvejais, kai gairių nuostatos pagalbai netaikomos, Komisija vertina kiekvieną priemonę atskirai ir jas patvirtina, tik jei teigiamas poveikis sektoriaus plėtrai bus aiškiai didesnis už jų keliamą konkurencijos iškreipimo riziką.
Pagal gairių 113 punktą leidžiant skirti valstybės pagalbą rizikai valdyti reikia nustatyti, kad gamintojai skirtų minimalų įnašą atsiradus nuostoliams ar su tokiomis priemonėmis susijusioms išlaidoms, arba kitą lygiavertį įnašą siekiant sušvelninti konkurencijos iškreipimų riziką ir paskatinti rizikos mažinimą. Nagrinėjamu atveju skirtos pagalbos intensyvumas siekė 100 % ir Komisija mano, kad dėl gamintojų įnašo dengiant nuostolius nebuvimo gali kilti konkurencijos iškreipimo rizika. Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju iš gamintojų turėjo būti pareikalauta prisidėti minimaliu 20 % dydžio įnašu. Todėl 80 % šios pagalbos, t. y. 91 500 EUR, yra suderinama su vidaus rinka. Tačiau likusi minėtos pagalbos dalis, kuri sudaro 20 %, laikoma nesuderinama su vidaus rinka.
(83)
Dėl paramos, skirtos taisomiesiems veiksmams vertinimo ataskaitose dėl augalininkystės ir gyvulininkystės sektorių nuostolių padarius neatidumo klaidų, Graikija tenurodė bendrą šios pagalbos sumą - 3 803 901,72 EUR. Graikijos valdžios institucijos, teikdamos papildomą informaciją Komisijai, nepatikslino taisomiesiems veiksmams, susijusiems su kompensacinėmis išmokomis augalininkystės ir gyvulininkystės sektoriuose patirtai žalai, taip pat augalinėms kultūroms lokių padarytai žalai atlyginti (žr. 41, 42 ir 43 konstatuojamąsias dalis), skirtos sumos. Atsižvelgiant į tai, kad taisomieji veiksmai susiję su administracinio pobūdžio klaidomis, kurios tapo ELGA pareiga aptariamų pagalbos gavėjų atžvilgiu, Komisija daro išvadą, kad ši taisomojo pobūdžio pagalba galėtų būti priskirta atitinkamoms kompensacinėms išmokoms. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad Komisijos manymu reikalavimus atitinka tik 349 666 252,49 EUR siekiančios kompensacinės išmokos augalinėms kultūroms padarytai žalai atlyginti (žr. 75 konstatuojamąją dalį), Komisija prieina išvadą, kad tik su minėta pagalba susiję taisomieji veiksmai atitinka taikomas gairių ir Išimties reglamento nuostatas ir joms gali būti taikoma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto išimtis.
(84)
Iš 2009 m. ELGA skirtų 415 019 452 EUR kompensacinių išmokų ūkininkams, 27 614 905 EUR išmokos atitinka gairių ir Išimties reglamento nuostatas kaip tai aprašyta 73 konstatuojamoje dalyje.
(85)
Remiantis išsamiais Graikijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis dėl kiekvienos 2009 m. ELGA išmokėtos kompensacinės išmokos (žr. 37 konstatuojamąją dalį) Komisija konstatavo, kad 73 konstatuojamosios dalies a punkte nurodytą sąlygą, t. y. kad patirta žala siektų 30 % įprastos produkcijos, atitinka kompensacinės išmokos už 27 614 905 EUR sumą.
(86)
Kaip matyti iš 76-79 konstatuojamųjų dalių, susijusių su dalimi pagalbos, kurią ELGA skyrė 2008 m., galima daryti tokias pačias išvadas ir dėl 2009 m. skirtos 27 614 905 EUR pagalbos, t. y. kad pastaroji taip pat atitinka visas kitas taikomose gairių ir Išimties reglamento nuostatose nustatytas sąlygas.
(87)
Visų pirma taikomas gairių ir Išimties reglamento sąlygas atitinka aptariamos pagalbos intensyvumas, nagrinėjamu atveju naudotas apskaičiavimo metodas, meteorologiniai duomenys, susiję su 2008-2009 m. auginimo ciklo laikotarpio įvykiais (žr. 44 konstatuojamoje dalyje pateiktą lentelę), pernelyg didelių kompensacijų už patirtą žalą neskyrimas bei pagalbos skyrimo ir išmokėjimo nuo nuostolių patyrimo momento terminai.
(88)
Atsižvelgdama į anksčiau išdėstytas aplinkybes Komisija konstatuoja, kad 27 614 905 EUR siekianti pagalba iš 2009 m. ELGA skirtos pagalbos ūkininkams gali būti laikoma suderinama su taikomomis gairių ir Išimties reglamento nuostatomis. Todėl joms gali būti taikoma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto išimtis.
(89)
Priešingai nei Graikijos valdžios institucijos (žr. 46 konstatuojamąją dalį) Komisija mano, kad likusi pagalbos suma, siekianti 387 404 547 EUR, negali būti laikoma suderinama su Išimties reglamento 11 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
(90)
Remiantis išsamiais Graikijos pateiktais duomenimis dėl kiekvienos 2009 m. skirtos pagalbos priemonės darytina išvada, kad nagrinėjamos nepalankios oro sąlygos neatitinka Išimties reglamento 2 straipsnio 8 dalyje nustatytos nepalankių oro sąlygų, kurios gali būti prilyginamos stichinei nelaimei, apibrėžties, kadangi šiuo atveju nepalankios oro sąlygos sunaikino mažiau kaip 30 % susijusių ūkininkų įprastos produkcijos. Be to, nagrinėjamu atveju įprasta produkcija apibrėžta nesilaikant Išimties reglamento 2 straipsnio 8 dalies nuostatų (32) ir todėl pagalbos intensyvumas nebuvo nustatytas laikantis Išimties reglamento 11 straipsnio 2 dalyje nustatyto apskaičiavimo metodo.
(91)
Be to, Graikijos valdžios institucijos mano, kad nagrinėjamu atveju pagalbos priemonės tenkina visas sąlygas, kad galėtų būti laikomos atitinkančiomis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto sąlygas ir komunikatą dėl Bendrijos laikinosios sistemos (žr. 47-50 konstatuojamąsias dalis).
(92)
Komisija mano, kad Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas negali būti tiesiogiai taikomas pagalbai, apie kurią nagrinėjamu atveju nebuvo pranešta, kuri visa buvo skirta 2009 m. laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad Komisija priėmė komunikatą dėl Bendrijos laikinosios sistemos, kuris šios nuostatos pagrindu taikomas nuo 2008 m. gruodžio 17 d. Komunikato 4.2.2 punkto h papunktyje aiškiai nustatyta, kad įmonėms, vykdančioms veiklą pirminės žemės ūkio produktų gamybos srityje, šis komunikatas netaikomas. Iš nusistovėjusios teismų praktikos konkrečioje valstybės pagalbos srityje matyti, kad Komisijai yra privalomos jos išleidžiamos gairės ir pranešimai, tiek, kiek jais nenukrypstama nuo Sutarties normų. (33) Komisija, tada laikinosios sistemos 4.2.2 punkto h papunktyje nustatydama, kad pagalbos schema (kurios tikslas, priminkime, yra padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis) netaikoma įmonėms, vykdančioms veiklą pirminės žemės ūkio produktų gamybos srityje, laikėsi nuomonės, kad atsižvelgiant į didelius konkurencijos iškreipimus, kurie galimi šiame sektoriuje, tokia pagalba nėra reikalinga arba proporcinga Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto prasme kol neįsigaliojo konkrečiai šiam sektoriui pritaikytos taisyklės ir viršutinės ribos. (34) Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju laikotarpiu nuo 2008 m. gruodžio 17 d. iki 2009 m. spalio 27 d. skirtos pagalbos atveju taikomas tuo metu galiojęs komunikatas.
Nagrinėjamos pagalbos skyrimo laikotarpiu taikytinos Komisijos 2007-2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairės. Kaip matyti iš 91 konstatuojamosios dalies nagrinėjamu atveju susiklosčiusios nepalankios oro sąlygos sunaikino mažiau kaip 30 % atitinkamų ūkininkų įprastos produkcijos. Darytina išvada, kad negalima manyti, kad taikomos gairių sąlygos buvo įvykdytos nagrinėjamų kompensacinių išmokų atveju.
(93)
Kaip matyti iš 48 konstatuojamosios dalies, Graikijos valdžios institucijos mano, kad komunikato 7 punkto a papunktis taikomas pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta, kadangi ji buvo skirta po 2008 m. gruodžio 17 d.
Komisija mano, kad tik pagalbą žemės ūkio sektoriuje, kuri suteikta nuo 2009 m. spalio 28 d., kai įsigaliojo dalinis komunikato dėl Bendrijos laikinosios sistemos pakeitimas, nustatant tam tikrą reikalavimus atitinkantį paramos dydį įmonėms, vykdančioms veiklą pirminės žemės ūkio produktų gamybos srityje, galima laikyti atitinkančia reikalavimus pagal komunikatą dėl Bendrijos laikinosios sistemos.
(94)
Šiuo atveju remiantis išsamiais Graikijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis dėl kiekvieno 2009 m. ELGA suteikto pagalbos atvejo darytina išvada, kad beveik visa aptariama parama žemės ūkio produktų gamintojams buvo skirta laikotarpiu iki minėtos 2009 m. spalio 28 d. Didžioji dalis pagalbos skirta 2009 m. kovo-liepos mėn., dar dalis - 2009 m. rugsėjo mėn.
(95)
Todėl Komisija nusprendė, kad nagrinėjamos pagalbos priemonės neatitinka komunikato nuostatų ir todėl joms negalima taikyti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto išimties.
(96)
Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad po minėtos 2009 m. spalio 28 d. ELGA skirtai paramai žemės ūkio produktų gamintojams (labai mažai šios pagalbos daliai, skirtai 2009 m. gruodžio mėn. ir 2010 m. lapkričio mėn.) gali būti taikomi daliniai komunikato, susijusio su žemės ūkio sektoriumi, pakeitimai.
(97)
Nagrinėjama pagalba atitinka komunikato dėl Bendrijos laikinosios sistemos 4.2.2 punkto sąlygas. Vis dėlto nesilaikyta minėto komunikato 4.2.2 punkto g papunktyje nustatytos sąlygos, nes iš atitinkamų ūkininkų ELGA negavo deklaracijos, susijusios su bet kokia de minimis pagalba ir pagalba pagal priemonę, įgyvendinamą pagal laikinąją Bendrijos sistemą, gautą einamaisiais fiskaliniais metais. Vis dėlto Komisija laiko pagrįstu Graikijos valdžios institucijų argumentą, kad nagrinėjamu atveju šis reikalavimas turėtų būti laikomas formalumu, nes 2008 m. sausio 1 d.-2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu žemės ūkio bendrovėms Graikija neskyrė de minimis pagalbos arba pagalbos pagal komunikatą dėl Bendrijos laikinosios sistemos. Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalba, kuriai taikomas komunikatas, atitinka minėto komunikato 4.2.2 punkte nustatytas sąlygas ir jos atžvilgiu negali būti taikoma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto išimtis.
(98)
Be to, Komisija mano, kad dalis minėtos pagalbos, siekiančios 75 382 500 EUR, negali tenkinti visų Reglamente (EB) Nr. 1535/2007 nustatytų sąlygų (51 ir 52 konstatuojamosios dalys).
VII. IŠVADOS
(99)
2008 m. ELGA išmokėtos kompensacijos gamintojams, t. y. 386 986 648 EUR, tik iš dalies finansuotos ūkininkų mokamų specialiųjų privalomų įmokų lėšomis, kadangi 2008 m. šių įmokų surinkta tik 88 353 000 EUR. 2009 m. išmokėtos kompensacijos, t. y. 415 019 452 EUR, nebuvo finansuotos specialiųjų privalomų įmokų lėšomis.
(100)
Dėl dviejų paskolų, dėl kurių ELGA turėjo sudaryti sutartis, kad gamintojams išmokėtų minėtas kompensacijas, reikia konstatuoti, kad iš ūkininkų mokamų specialiojo draudimo įmokų per dešimt metų, nustatytą šių paskolų grąžinimo terminą, ELGA nesugebės sumokėti metinių palūkanų ir amortizacijos kaštų, juo labiau, kad šios įmokos turės būti naudojamos kompensacijų išmokoms žalai, kuri bus patirta per aptariamus metus, atlyginti.
(101)
Atsižvelgiant į anksčiau išdėstytas aplinkybes darytina išvada, kad negalima manyti, jog 2008 m. ir 2009 m. pagal privalomo draudimo schemą organizacijos ELGA išmokėtos kompensacijos finansuotos tik gamintojų mokėtomis specialiosiomis draudimo įmokomis. Todėl Komisija nusprendžia, kad 2008 m. ir 2009 m. ELGA išmokėtoms kompensacijoms pagal privalomą draudimo schemą taikomas Sutarties 107 straipsnio 1 dalis ir jos yra laikytinos valstybės pagalba.
(102)
Komisija konstatuoja, kad minėtas pagalbos priemones Graikija vykdė pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.
(103)
Dėl 2008 m. suteiktų kompensacinių išmokų pagal specialaus privalomo draudimo schemą Komisija:
a)
nusprendžia, kad 349 493 652,03 EUR sudaranti valstybės pagalba, kurią ELGA suteikė gamintojams jų augalinėms kultūroms padarytai žalai atlyginti, iš kurių 2 300 185,51 EUR susiję su pagalba dėl pakartotinos žalos toms pačioms augalinėms kultūroms atlyginimu, atitinka reikalavimus. Komisija mano, kad minėtos pagalbos priemonės atitiko taikomas gairių ir Išimties reglamento nuostatas ir todėl gali būti laikomos valstybės pagalba, suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 punkto c dalį;
b)
mano, kad 33 402 118,93 EUR sudaranti valstybės pagalba, kurią ELGA suteikė gamintojams tam tikriems jų augalinėms kultūroms padarytai ir gyvulininkystės sektoriuje patirtai žalai atlyginti, neatitinka taikomų gairių ir Išimties reglamento nuostatų ir todėl yra nesuderinama su vidaus rinka;
c)
mano, kad 114 374,86 EUR sudaranti valstybės pagalba, kurią ELGA suteikė gamintojams jų augalinėms kultūroms lokių padarytai žalai atlyginti, gali iškreipti konkurenciją ir todėl yra nesuderinama su vidaus rinka;
d)
mano, kad iš 3 803 901,72 EUR valstybės pagalbos, skirtos taisomiesiems veiksmams, kai padaroma klaidų vertinimo ataskaitose, taikomas gairių ir Išimties reglamento sąlygas atitinka ir todėl gali būti taikoma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta išimtis tik taisomiesiems veiksmams, susijusiems su 349 493 652,03 EUR kompensacinėmis išmokomis augalinėms kultūroms padarytai žalai atlyginti bei taisomiesiems veiksmams, susijusiems su 91 500 EUR kompensacinėmis išmokomis augalinėms kultūroms lokių padarytai žalai atlyginti. Tačiau kita taisomiesiems veiksmams skirta valstybės pagalba neatitinka gairių ir Išimties reglamento taikomų sąlygų ir todėl jos atžvilgiu negali būti taikoma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto išimtis.
(104)
Dėl 2009 m. suteiktų kompensacinių išmokų pagal ministrų sprendimą Komisija:
a)
nusprendžia, kad 27 614 905 EUR sudaranti valstybės pagalba, kurią ELGA suteikė gamintojams jų augalinėms kultūroms padarytai žalai atlyginti atitinka reikalavimus. Komisija mano, kad minėtos pagalbos priemonės atitiko taikomas gairių ir Išimties reglamento nuostatas ir todėl gali būti laikomos valstybės pagalba, suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 punkto c dalį;
b)
nusprendžia, kad 387 404 547 EUR sudaranti valstybės pagalba, kurią ELGA suteikė gamintojams jų augalinėms kultūroms padarytai žalai atlyginti:
-
neatitinka taikomų komunikato, gairių ir Išimties reglamento nuostatų ir todėl yra nesuderinamos su vidaus rinka, jeigu ji buvo suteikta iki 2009 m. spalio 28 d. (35), kai įsigaliojo dalinis komunikato pakeitimas, siekiant į jį įtraukti žemės ūkio įmones. Ši išvada nedaro neigiamo poveikio pagalbai, kuri jos suteikimo momentu atitiko visas taikomame de minimis reglamente nustatytas sąlygas,
-
atitinka visas komunikate nustatytas sąlygas ir todėl gali būti laikoma valstybės pagalba, suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu ji buvo suteikta po 2009 m. spalio 28 d.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. 2008-2009 m. laikotarpiu Graikijos žemės ūkio draudimo organizacijos (toliau - ELGA) išmokėtos kompensacijos žemės ūkio produktų gamintojams laikomos valstybės pagalba.
2. Iš 2008 m. pagal specialaus privalomo draudimo schemą suteiktų kompensacinių išmokų su vidaus rinka yra suderinama pagalba, sudaranti 349 493 652,03 EUR, kurią ELGA suteikė gamintojams jų augalinėms kultūroms padarytai žalai atlyginti, taip pat pagalba, sudaranti 91 500 EUR, susijusi su augalinėms kultūroms lokių padaryta žala ir su taisomaisiais veiksmais, kurių imtasi įgyvendinant minėtas pagalbos priemones. Su sumos likučiu susijusios ir 2008 m. pagal specialią draudimo schemą išmokėtos kompensacinės išmokos yra nesuderinamos su vidaus rinka.
3. 2009 m. pagal 2009 m. sausio 30 d. ekonomikos ir kaimo plėtros ministrų sprendimą Nr. 262037 suteiktos kompensacinės išmokos, kurių suma siekia 27 614 905 EUR, yra suderinamos su vidaus rinka.
Kompensacinės išmokos, sudarančios 387 404 547 EUR, kurios gamintojams suteiktos iki 2009 m. spalio 28 d. yra nesuderinamos su vidaus rinka. Ši išvada nedaro neigiamo poveikio pagalbai, kuri jos suteikimo momentu, atitiko visas Reglamente (EB) Nr. 1535/2007 nustatytas sąlygas.
2 straipsnis
1. Graikija imasi visų būtinų priemonių, kad iš pagalbos gavėjų susigrąžintų 1 straipsnyje nurodytą pagalbą, jiems jau neteisėtai išmokėtą.
2. Į grąžintiną pagalbą įskaičiuojamos palūkanos, apskaičiuojamos nuo datos, kada pagalba buvo suteikta gavėjams iki jos susigrąžinimo datos.
3. Palūkanos apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 794/2004 (36) V skyriumi.
4. Susigrąžinama iš karto, laikantis nacionalinėje teisėje numatytų procedūrų, jei jos leidžia iš karto ir veiksmingai įgyvendinti šį sprendimą.
3 straipsnis
1 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyta suma susigrąžinama iš karto ir veiksmingai. Graikija stebi, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo jai datos.
4 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Graikija Komisijai pateikią šią informaciją:
a)
visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš gavėjų;
b)
išsamų priemonių, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų pradėta laikytis šio sprendimo, aprašymą;
c)
dokumentus, patvirtinančius, kad gavėjai yra įpareigoti sugrąžinti pagalbą.
2. Graikija informuoja Komisiją apie padarytą pažangą pritaikius nacionalines priemones, priimtas siekiant įgyvendinti šį sprendimą. Tai daroma tol, kol bus grąžinta visa 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyta pagalba.
3. Po 1 dalyje nurodyto dviejų mėnesių laikotarpio Graikija, Komisijai paprašius, pateikia ataskaitą apie priemones, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų laikomasi šio sprendimo. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama išsami informacija apie jau iš gavėjų susigrąžintos pagalbos dydį ir susigrąžinimo palūkanas.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 7 d.