РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 677/2011 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2011 година
за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (2), и по-специално член 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да установи общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно изпълнение на управлението на въздушното движение. Целта на мрежовите функции следва да бъде да подкрепят инициативи на национално равнище и на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(2)
Мрежовите функции следва да бъдат „услуги от общ интерес“, които се извършват за европейската авиационна мрежа и допринасят за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез гарантиране на необходимото ниво на ефективност, съвместимост и координиране на дейностите, включително дейностите за осигуряване на оптимално използване на оскъдните ресурси.
(3)
Проектирането на европейската трасова мрежа и координирането на оскъдните ресурси в съответствие с Регламент (ЕО) № 551/2004 следва да не засяга суверенитета на държавите-членки върху тяхното въздушно пространство и изискванията на държавите-членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната съгласно Регламент (ЕО) № 549/2004.
(4)
С Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (3) се създават политика и правна рамка за тази сфера.
(5)
Следва да се установи безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата), който да извършва задачите, необходими за изпълнението на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕО) № 551/2004.
(6)
Европейската трасова мрежа следва да бъде проектирана с цел оптимизиране на трасетата от гледна точка на подхода „от врата до врата“ във всички етапи на полетите, като по-специално се вземат под внимание аспектите, свързани с ефективността на полетите и околната среда.
(7)
Дейността на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и Евроконтрол за проектиране на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на вторични обзорни радиолокатори (SSR) се признава и следва да се използва като основа при оптимизиране на развитието и обслужването на мрежата на равнището на ЕС.
(8)
Задълженията на държавите-членки спрямо ИКАО по отношение на проектирането на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на SSR следва да се зачита и да се изпълнява по-ефективно за мрежата с координация и помощ от управителния орган на мрежата.
(9)
Разпределянето на радиочестотния спектър се извършва в контекста на Международния съюз по телекомуникации (ITU). Държавите-членки носят отговорност да посочат изискванията на гражданското въздухоплаване и съответно да използват по оптимален начин ресурсите, определени за нуждите на общото въздушно движение.
(10)
ИКАО разработи насоки за функциите, свързани с кодовете на транспондери на SSR, и радиочестотните функции и обслужва система за регистриране на присвоените честоти за целите на общото въздушно движение в европейския регион на ИКАО, като понастоящем се подпомага от Евроконтрол.
(11)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 се изисква приемане на подробни правила за прилагане с цел координирането и хармонизирането на процеси и процедури с цел повишаване на ефикасността на управление на аеронавигационните честоти и централна функция за координация за ранното установяване и удовлетворяване на потребностите от честоти с цел подпомагане на проектирането и експлоатацията на мрежата.
(12)
Тъй като управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е неделима част от мрежовите функции, нужна е подходяща връзка с Регламент (ЕС) № 255/2010 на Комисията от 25 март 2010 г. за определяне на общи правила за управление на потоците въздушно движение (4).
(13)
Тъй като ефективността на управлението на мрежата зависи от незабавното въвеждане в действие на мрежовите функции, държавите-членки вече са поверили на Евроконтрол ефективността на УПВД.
(14)
Би било от полза координацията на различните мрежови функции да се повери на един-единствен орган, така че да се разработят краткосрочни и дългосрочни решения за оптимизиране на равнището на мрежата, които да отговарят на целите за ефективност. Въпреки това мрежовите функции следва да бъдат осигурявани от управителния орган на мрежата на равнището на държавите-членки и на равнище функционални блокове въздушно пространство в съответствие с отговорностите, определени в настоящия регламент.
(15)
Управителният орган на мрежата следва да се занимава с аспектите на плановете за управление на въздушното движение („УВД“), действията и ефективността на държавите-членки или функционалните блокове въздушно пространство, особено когато може да се очаква това да окаже или да има вероятност да окаже съществен ефект върху ефективността на мрежата.
(16)
Събитията, свързани с изригването на вулкана Eyjafjallajökull през април 2010 г., демонстрираха необходимостта от създаване на централен орган, който да може да поеме ръководната роля за координиране на управлението на смекчаващите мерки на местно и регионално равнище и на равнището на мрежата, така че да се гарантира навременно реагиране при бъдещи кризисни ситуации, които засягат въздухоплаването.
(17)
Трябва да има координация между мрежовите функции и операциите, организирани на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(18)
На равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата следва да се осъществят ефективни консултации със заинтересованите страни.
(19)
Летищата, които представляват входни и изходни точки към и от мрежата, осигуряват ключов принос към цялостната ефективност на мрежата, като чрез обсерваторията на Европейския съюз за капацитета на летищата мрежовите функции следва да се свързват с операторите на летища, действащи като наземни координатори, с цел оптимизиране на наземния капацитет и следователно подобряване на цялостния капацитет на мрежата.
(20)
Прилагането на мрежовите функции следва да не засяга Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (5).
(21)
Като се отчита надлежно ефективността на военните операции, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигането на изискваните цели. Макар че решенията, свързани със съдържанието, обхвата или извършването на военни операции и обучение, осъществявани съгласно оперативния режим на въздушното движение, не попадат в сферата на компетентност на Европейския съюз, важно е да се обхванат връзките между тези операции и операциите, обхванати от настоящия регламент, в интерес на безопасността и взаимната ефективност.
(22)
Мрежовите функции следва да не засягат член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, целящи защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита, или прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство, предвидено в член 7 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(23)
Мрежовите функции следва да се осигуряват по икономически ефективен начин, като по-специално се избягва дублиране на усилия, и следователно се позволява тези функции да се осигуряват при занижени или най-малко непроменени изисквания по отношение на финансовите параметри и човешките ресурси в държавите-членки в контекста на настоящия регламент в сравнение със ситуацията преди определяне на управителен орган на мрежата.
(24)
Комисията следва да гарантира подходящ надзор върху управителния орган на мрежата.
(25)
Изискванията за безопасност за мрежовите функции трябва да са на съпоставимо равнище с изискванията на Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията) във връзка с осигуряването на аеронавигационно обслужване. Тези изисквания и изискванията за надзор над безопасността следва да бъдат предвидени.
(26)
Зачитането и включването на трети държави при създаването и прилагането на мрежовите функции следва да допринесат за общоевропейското измерение на Единното европейско небе.
(27)
Мрежовите функции могат да бъдат разширени в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(28)
Изпълнението на мрежовите функции следва да е предмет на специфични цели за ефективност, които налагат изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (6). Тези специфични цели за ефективност могат да бъдат допълнително разработени въз основа на практически опит от изпълнението на схемата за ефективност.
(29)
Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(30)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. В настоящия регламент се определят подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 с оглед да се позволи оптимално използване на въздушното пространство в единното европейско небе и да се осигури използване на предпочитаните от ползвателите на въздушното пространство траектории, като същевременно се позволи максимален достъп до въздушното пространство и аеронавигационното обслужване.
2. За целите на управлението на мрежата настоящият регламент се прилага по-специално по отношение на държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията), ползвателите на въздушното пространство, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летищни слотове и функциониращите организации, на равнището на националните и функционалните блокове въздушно пространство.
3. В съответствие с член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и без да се засяга обслужването на държавни въздухоплавателни средства съгласно член 3 от Чикагската конвенция за международна гражданска авиация, държавите-членки прилагат настоящия регламент в рамките на въздушното пространство под тяхна отговорност в европейския и африканския регион на ИКАО.
4. В съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент не възпрепятства прилагането на мерки от дадена държава-членка до степента, до която те са необходими за защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат следните определения:
1.
„оператор на летище“ означава „ръководен орган на летище“, определен в член 2, буква й) от Регламент (ЕИО) № 95/93;
2.
„координатор на летищни слотове“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
3.
„проектиране на въздушното пространство“ означава процес на принос към постигането на цели за ефективност, свързани с мрежата, и удовлетворяване на нуждите на ползвателите на въздушното пространство, както и гарантиране или повишаване на установеното ниво на безопасност и увеличаване на капацитета на въздушното пространство и екологичните показатели чрез разработване и прилагане на съвременни навигационни възможности и техники, подобрени трасови мрежи и свързана секторизация, оптимизирани структури на въздушното пространство и процедури за УВД за повишаване на капацитета;
4.
„резервирано въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, временно резервиран за изключително или специфично използване от дадени категории ползватели;
5.
„ограничено въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, в който в определени периоди от време могат да бъдат изпълнявани дейности, опасни за полетите на въздухоплавателните средства („опасна зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се ограничават в съответствие с определени специфични условия („ограничена зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се забраняват („забранена зона“);
6.
„структура на въздушното пространство“ означава специфичен обем от въздушно пространство, предназначен да осигури безопасно и оптимално обслужване на въздухоплавателните средства;
7.
„използване на въздушното пространство“ означава начинът, по който въздушното пространство се използва оперативно;
8.
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
9.
„авиационна честотна лента“ означава въвеждане на определена честотна лента в таблицата за присвоени честоти съгласно Радиорегламента на ITU, в която са присвоени честоти за целите на общото въздушно движение;
10.
„сектор за контрол на въздушното движение (КВД)“ означава определен обем от въздушно пространство, за който свързан контролен орган или органи носят отговорност за КВД във всеки един момент;
11.
„трасе за обслужване на въздушното движение (трасе за ОВД)“ означава определена част от структурата на въздушното пространство, проектирана за поемане на потока въздушно движение, както е необходимо за предоставяне на услуги за въздушно движение;
12.
„гражданско-военно сътрудничество“ означава взаимодействието между гражданските и военните органи и елементи от управлението на въздушното движение, необходимо за гарантиране на безопасно, ефективно и хармонизирано използване на въздушното пространство;
13.
„условен маршрут (CDR)“ означава трасе за ОВД, достъпно единствено за планиране на полети и използване при определени условия;
14.
„съвместно вземане на решения“ означава процес, при който решенията се вземат въз основа на постоянно взаимодействие и консултация с държавите-членки, оперативните заинтересовани страни и други участници по целесъобразност;
15.
„криза в мрежата“ означава неспособност да се осигури аеронавигационно обслужване на необходимото ниво, което води до сериозна загуба на капацитет на мрежата, сериозен дисбаланс между капацитета на мрежата и търсенето или сериозно прекъсване в информационния поток в една или няколко части от мрежата след необичайно и непредвидено събитие;
16.
„план за подобряване на европейската трасова мрежа“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни, в който се включва резултатът от неговите оперативни дейности по отношение на проектирането на трасовата мрежа в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата;
17.
„свободно трасово въздушно пространство“ означава специфично въздушно пространство, в рамките на което ползвателите могат свободно да планират своите маршрути между входна точка и изходна точка, без да се позовават на трасовата мрежа за ОВД;
18.
„присвояване на честота“ означава упълномощаване, предоставено от дадена държава-членка, за използване на радиочестота или радиочестотен канал при определени условия;
19.
„влияние върху мрежата“ означава в контекста на радиочестотната функция, посочена в приложение II, ситуация, в която присвояването на дадена радиочестота ще влоши, възпрепятства или прекъсне функционирането на една или повече присвоени радиочестоти от мрежата или ще попречи на оптималното използване на авиационните честотни ленти в рамките на обхвата на настоящия регламент;
20.
„множествени трасови варианти“ означава наличност на повече от един трасов вариант в трасовата мрежа за ОВД за ползвателя на въздушно пространство;
21.
„трети държави“ означава държави извън Европейския съюз, които са членове на Евроконтрол или са сключили споразумение с Европейския съюз за прилагане на единното европейско небе или участват във функционален блок въздушно пространство;
22.
„управителен орган на мрежата“ означава органът, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004, за изпълнение на задълженията, предвидени в посочения член и в настоящия регламент;
23.
„план за управление на мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни за организиране на своите оперативни дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. За специфичната част за проектиране на европейска трасова мрежа (ERND) от плана за управление на мрежата в него се включва планът за подобряване на европейската трасова мрежа;
24.
„стратегически план за мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в съответствие с европейския генерален план за УВД и в координация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни, в който се определят ръководните принципи за обслужване на мрежата и нейните дългосрочни перспективи;
25.
„функционираща организация“ означава организация, отговорна за предоставянето на инженерно и техническо обслужване в подкрепа на обслужването на въздушното движение, комуникациите, навигацията или наблюдението;
26.
„оперативни изисквания“ означава изискванията на мрежата от гледна точка на безопасност, капацитет и ефективност;
27.
„оперативни заинтересовани страни“ означава гражданските и военните ползватели на въздушно пространство, доставчици на аеронавигационно обслужване за граждански и военни ползватели, оператори на летища, координатори на летищни слотове и функциониращи организации, както и всички допълнителни групи от заинтересовани страни, които се считат за релевантни за отделните функции;
28.
„секторна конфигурация“ означава схема за комбиниране на сектори, които се проектират и внедряват в експлоатация по такъв начин, че най-добре да удовлетворят оперативните изисквания и наличието на въздушно пространство;
29.
„поискано трасе от ползвателя“ означава предпочитаното трасе, което се декларира от операторите на въздухоплавателни средства на етапа на проектиране на въздушното пространство, така че да се удовлетворят техните нужди.
ГЛАВА II
ОРГАНИЗАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 3
Създаване на управителен орган на мрежата
1. С цел извършване на задачите, необходими за изпълнение на функциите, предвидени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в приложенията към настоящия регламент, се създава безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата).
2. Продължителността на мандата на управителния орган на мрежата съвпада с референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. Той е достатъчно дълъг, така че да позволи постигането на зрялост в изпълнението на тези функции. Той не е по-кратък от два референтни периода и може да бъде подновен.
3. Номинирането на управителния орган на мрежата се осъществява под формата на решение на Комисията след консултация с Комитета за единно небе в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и не по-късно от три месеца след приемането на настоящия регламент. Това решение включва реда и условията за номинирането, включително финансирането и условията за неговото оттегляне. Комисията оценява спазването на тези условия в края на всеки референтен период, посочен в параграф 2.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява следните функции:
а)
проектирането на европейската трасова мрежа, както е определено в приложение I;
б)
координирането на оскъдните ресурси, и по-специално:
i)
радиочестотите в рамките на авиационните честотни ленти, използвани за общо въздушно движение, както е определено в приложение II;
ii)
кодовете на транспондери на SSR, както е определено в приложение III.
Комисията може да добавя други функции за изпълнение от управителния орган на мрежата съгласно член 6, параграф 3 или параграф 4, буква в) от Регламент (ЕО) № 551/2004.
5. Управителният орган на мрежата също така изпълнява функцията за УПВД, посочена в член 6, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в Регламент (ЕС) № 255/2010.
Член 4
Задачи на управителния орган на мрежата
1. С оглед да подпомогне изпълнението на функциите, посочени в член 3, управителният орган на мрежата извършва следните задачи с цел постоянно подобряване на мрежовите операции в единното европейско небе, като допринася за постигането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, и по-специално:
а)
разработване, поддържане и прилагане на стратегически план за мрежата, посочен в член 5, в съответствие със схемата за ефективност, предвидена в Регламент (ЕС) № 691/2010 и европейския генерален план за УВД, и като се вземат под внимание съответните аеронавигационни планове на ИКАО;
б)
прецизиране на стратегическия план за мрежата чрез план за управление на мрежата, както е посочено по-нататък в член 6, като по-специално се разглеждат целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, които обхващат три- до петгодишни, годишни, сезонни, седмични и дневни периоди;
в)
разработване на интегриран проект на европейска трасова мрежа, определен в приложение I;
г)
осигуряване на централната функция за координация на радиочестоти, както се изисква съгласно член 6, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 551/2004 и е определено в приложение II към настоящия регламент;
д)
координиране на подобряването на процеса по разпределяне на кодове на транспондери на SSR, определен в приложение III;
е)
организиране на управлението и операциите на функциите и по-специално изпълнение на задълженията на централния орган за УПВД;
ж)
осигуряване на консолидиран и координиран подход към всички дейности по планиране и обслужване на мрежата, включително наблюдение и подобряване на цялостната ѝ ефективност;
з)
осигуряване на подкрепа за управление на мрежата при кризи;
и)
подпомагане на отделните оперативни заинтересовани страни при изпълнение на задълженията, които са им поверени, във внедряването на системи и процедури за управление на въздушното движение и/или аеронавигационно обслужване (УВД/АНО) в съответствие с европейския генерален план за УВД;
й)
осигуряване на подкрепа на органи, натоварени с разследването на произшествия и инциденти в гражданското въздухоплаване или с анализа на настъпването им, при поискване от тези органи; в рамките на обхвата на Регламент (ЕС) № 996/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7);
к)
гарантиране на координация с други региони и трети държави, които не участват в дейността на управителния орган на мрежата.
2. Управителният орган на мрежата допринася за прилагането на схемата за ефективност в съответствие с Регламент (ЕС) № 691/2010.
3. С оглед изпълнение на своите задачи управителният орган на мрежата гарантира както следва:
а)
наличие, операции и споделяне на инструменти, процеси и последователни данни за подпомагане на процеса на съвместно вземане на решения на равнището на мрежата, включително, но не само системи за обработка на полетни планове и за управление на данни;
б)
улесняване и координация между оперативните заинтересовани страни и подпомагане на тези заинтересовани страни при внедряването и изпълнението на плановете и свързаните мерки за мрежата след съвместно вземане на решение;
в)
подходяща оперативна координация, както и оптимизация, оперативна съвместимост и взаимосвързаност в рамките на своята сфера на отговорност;
г)
координиране на предложения за изменение на съответните документи на ИКАО, свързани с мрежовите функции;
д)
докладване в съответствие с член 20 относно всички аспекти на оперативната ефективност, включително оскъдните ресурси;
е)
подходяща връзка с други видове транспорт.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява ad-hoc искания за информация, съвети, анализ или други подобни спомагателни задачи, свързани с различните функции, при поискване от Комисията или Агенцията.
Член 5
Стратегически план за мрежата
(1) Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. В него се съдържат планът и целите за ефективност за следващия референтен период и се описват бъдещите референтни периоди.
2. В стратегическия план за мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение IV.
3. Целта на стратегическия план за мрежата е постигане на целите за ефективност на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
4. Стратегическият план за мрежата се актуализира по целесъобразност.
Член 6
План за управление на мрежата
1. Управителният орган на мрежата разработва подробен план за управление на мрежата с цел изпълнение на стратегическия план за мрежата на оперативно равнище.
2. В плана за управление на мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение V.
3. Планът за управление на мрежата по-специално установява мерките за постигане на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, които обхващат три- до петгодишен, годишен, сезонен, седмичен и дневен период.
4. Планът за управление на мрежата включва военни изисквания, ако бъдат предоставени от държавите-членки.
5. Планът за управление на мрежата включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа и еквивалента за радиочестоти и кодове на транспондери на SSR.
6. В плана за управление на мрежата се установяват оперативни пречки, проблеми, мерки за подобряване и решения за отстраняване или смекчаване на трудностите.
7. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, функционалните блокове въздушно пространство и операторите на летища гарантират, че техните планове за управление са съгласувани с плана за управление на мрежата. Управителният орган на мрежата гарантира съгласуваността на плана за управление на мрежата.
8. Планът за управление на мрежата се актуализира редовно, като се вземат под внимание всички релевантни промени в нуждите и изискванията на мрежовите функции.
Член 7
Компетенции на управителния орган на мрежата
1. Без да се засягат отговорностите на държавите-членки, при изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата приема индивидуални мерки, които са резултат от процеса на съвместно вземане на решения. Страните, засегнати от тези мерки, ги прилагат.
2. Когато отговорностите на държавите-членки възпрепятстват приемането на такива индивидуални мерки, управителният орган на мрежата отнася случая до Комисията за допълнително разглеждане.
3. Освен това управителният орган на мрежата препоръчва мерки по други въпроси, когато ефективността на мрежата налага това.
4. В своята сфера на отговорност управителният орган на мрежата приема мерки, с които цели да гарантира постигането на приложимите цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9 от Регламент (ЕС) № 691/2010.
5. Управителният орган на мрежата събира, консолидира и анализира всички релевантни данни, посочени в приложения I-VI. При поискване той предоставя тези данни на Комисията, Агенцията или органа за преглед на ефективността, предвиден в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 8
Отношения с оперативни заинтересовани страни
1. С оглед изпълнение на своите задачи за наблюдение и подобряване на цялостната ефективност на мрежата управителният орган на мрежата разработва подходящите работни споразумения, предвидени в член 15, с оперативните заинтересовани страни.
2. Оперативните заинтересовани страни гарантират, че мерките, прилагани на равнището на местни или функционални блокове въздушно пространство, са съвместими с мерките, приети на равнището на мрежата чрез процеса на съвместно вземане на решения.
3. Оперативните заинтересовани страни предоставят на управителния орган на мрежата релевантните данни, посочени в приложения I-VI, като спазват всички крайни срокове, изисквания за пълнота или изисквания за точност, договорени с управителния орган на мрежата за предаването на данни от негова страна.
4. Оперативните заинтересовани страни, засегнати от индивидуалните мерки, приети от управителния орган на мрежата съгласно член 7, параграф 1, могат да поискат преразглеждане на тези мерки в срок от пет работни дни от тяхното приемане. Искането за преразглеждане не води до временно преустановяване на индивидуалните мерки.
5. Управителният орган на мрежата потвърждава или изменя съответните мерки в срок от пет работни или, в случай на криза в мрежата, в срок от 48 часа.
Член 9
Отношения с държавите-членки
1. При изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата надлежно отчита отговорностите на държавите-членки.
2. Държавите-членки уведомяват управителния орган на мрежата, в случай че техният суверенитет и отговорности възпрепятстват приемането на индивидуални мерки съгласно член 7, параграф 1.
3. Когато дадени държави-членки са засегнати от оперативни въпроси, свързани с мрежовите функции, те участват в процеса на съвместно вземане на решения и изпълняват резултатите, договорени в този процес, на национално равнище.
Член 10
Отношения с функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки гарантират тясно сътрудничество и координация между функционалния блок въздушно пространство и управителния орган на мрежата, например на равнище стратегическо планиране и тактическо управление на ежедневния поток и капацитет.
2. С оглед да се улесни оперативната взаимосвързаност между функционалните блокове въздушно пространство управителният орган на мрежата установява, в тясно сътрудничество с всички функционални блокове въздушно пространство, хармонизирани процеси, процедури и връзки, включително промени по аспекти, свързани с дейностите на управителния орган на мрежата.
3. Държавите-членки, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с мрежовите функции.
4. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с оперативни въпроси по мрежовите функции.
5. Преди установяването на функционален блок въздушно пространство държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване си сътрудничат по начин, който позволява изготвяне на консолидирани становища по аспекти, свързани с дейности на управителния орган на мрежата.
Член 11
Гражданско-военно сътрудничество
1. Управителният орган на мрежата гарантира сключването на подходящи споразумения, които позволяват и подпомагат адекватна координация с националните военни органи.
2. Държавите-членки гарантират адекватно военно участие във всички дейности, свързани с мрежовите функции.
3. Държавите-членки гарантират подходящо представяне на доставчиците на аеронавигационно обслужване за военни цели и военните ползватели на въздушното пространство във всички работни и консултативни споразумения, сключени от управителния орган на мрежата.
4. Функцията за проектиране на европейска трасова мрежа се изпълнява, без да се засягат резервациите или ограниченията на обем от въздушно пространство за изключително или специфично ползване от страна на държавите-членки. Управителният орган на мрежата насърчава и координира наличието на условни маршрути през тези области в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005 на Комисията (8).
Член 12
Общи изисквания за мрежовите функции
Управителният орган на мрежата гарантира спазване на общите изисквания за мрежовите функции, определени в приложение VI. Тези изисквания се прилагат, считано от датата на приемане на решението за номиниране, и управителният орган на мрежата ги изпълнява в срок до дванадесет месеца след тази дата.
ГЛАВА III
УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 13
Съвместно вземане на решения
1. Мрежовите функции се управляват чрез съвместно вземане на решения.
2. Процесът на съвместно вземане на решения включва:
а)
процес на консултация, предвиден в член 14;
б)
подробни работни споразумения и процеси за операции, предвидени в член 15.
3. С цел приемане на мерки, свързани с управлението на мрежовите функции и наблюдението на тяхната ефективност, управителният орган на мрежата създава управителен съвет на мрежата, предвиден в член 16.
4. Когато управителният орган на мрежата установи, че неговите действия се възпрепятстват от една или няколко страни, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 14
Процес на консултация
1. Установява се процес с цел организиране на подходяща и редовна консултация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни.
2. Консултацията е насочена към подробните работни споразумения, предвидени в член 15, стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата, напредъка по изпълнение на плановете, доклади до Комисията и оперативни въпроси по целесъобразност.
3. Процесът на консултация може да варира в зависимост от естеството на конкретните мрежови функции. С оглед да се гарантира, че могат да се разглеждат регулаторни въпроси, държавите-членки участват, когато е необходимо.
4. Когато заинтересованите страни не са удовлетворени от консултацията, въпросът първо се отнася към съответното споразумение за консултация на равнището на конкретната функция. Когато на равнището на конкретната функция не може да се постигне решение на проблема, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 15
Подробни работни споразумения и процеси за операции
1. Управителният орган на мрежата разработва подробни работни споразумения и процеси за операции с цел разглеждане на аспекти на планиране и обслужване, като по-специално взема под внимание спецификата и изискванията на отделните мрежови функции, посочени в приложения I-VI.
2. Управителният орган на мрежата гарантира, че подробните работни споразумения и процеси за операции съдържат правила за уведомление на съответните заинтересовани страни.
3. При тези подробни работни споразумения и процеси за операции трябва да се зачита отделянето на предоставянето на услугата от регулаторните въпроси и да се гарантира участието на държавите-членки, когато е необходимо.
Член 16
Управителен съвет на мрежата
1. Управителният съвет на мрежата отговаря за следното:
а)
одобряване на стратегическия план за мрежата преди приемането му в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
одобряване на три- до петгодишните и годишните планове за управление на мрежата;
в)
одобряване на процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
г)
одобряване на правилника на европейското звено за координация при кризи в авиацията, предвиден в член 18, параграф 4, след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
д)
наблюдение на напредъка по прилагането на плановете и разглеждане на евентуални отклонения от първоначалните планове;
е)
наблюдение на процеса на консултация с оперативните заинтересовани страни;
ж)
наблюдение на дейностите, свързани с управлението на мрежовите функции;
з)
наблюдение на дейностите на управителния орган на мрежата, свързани с кризи в мрежата;
и)
одобряване на годишния доклад, посочен в член 20. Този доклад включва, но не е ограничен до прилагането на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
й)
разглеждане на въпроси, които не са били решени на равнището на конкретната мрежова функция;
к)
оценка дали управителният орган на мрежата разполага с подходящи компетенции, ресурси и безпристрастност за независимо извършване на задачите, които са му поверени, включително сигурност, отговорност и договорености при извънредни случаи;
л)
одобряване на годишния бюджет на управителния орган на мрежата след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
м)
одобряване на неговия процедурен правилник след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
н)
разглеждане на всякакви допълнителни въпроси, които той счита за уместни.
2. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас са, както следва:
а)
един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване от всеки функционален блок въздушно пространство, установен или в процес на установяване, като общият брой е четири гласа за всички доставчици на аеронавигационно обслужване;
б)
четирима представители на търговски и нетърговски граждански ползватели на въздушно пространство;
в)
двама представители на операторите на летища;
г)
двама представители на военните органи като доставчици на аеронавигационно обслужване и ползватели на въздушно пространство.
3. Членове на управителния съвет на мрежата са и следните лица:
а)
председателят, назначен на основание техническа компетентност и експертен опит по предложение на Комисията въз основа по-специално на предложения от членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас и след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
б)
един представител на Комисията;
в)
един представител на Евроконтрол;
г)
един представител на управителния орган на мрежата.
4. Членовете имат по един заместник.
5. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас се назначават по предложение на техните организации след получаване на положително становище от Комитета за единно небе.
6. Комисията може да назначи независими изтъкнати експерти като консултанти, които участват в личното си качество и представляват широка гама от дисциплини, обхващащи важни аспекти от мрежовите функции. Държавите, които участват в дейността на управителния орган на мрежата, предлагат кандидати за тази цел.
7. Членовете, посочени в параграф 3, букви а), б) и в), имат право да отхвърлят предложения, които оказват въздействие върху:
а)
суверенитета и отговорностите на държавите-членки, по-специално по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната, както е определено в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
съвместимостта на дейностите на управителния съвет на мрежата с междинните и крайните цели на настоящия регламент; и
в)
безпристрастността и обективността на управителния съвет на мрежата.
8. Документите, посочени в параграф 1, се приемат от управителния съвет на мрежата с обикновено мнозинство на неговите членове с право на глас.
9. Когато не може да се постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата, управителният съвет на мрежата отнася случая до Комисията за последващо действие. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 17
Роля на Комитета за единно небе
1. Управителният орган на мрежата отнася регулаторните въпроси до Комисията, а Комисията уведомява Комитета за единно небе за тях.
2. Комитетът за единно небе изразява становище по следните въпроси:
а)
номинирането на управителния орган на мрежата;
б)
назначаването на председателя на управителния съвет на мрежата;
в)
назначаването на членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас;
г)
правилника на управителния съвет на мрежата;
д)
стратегическия план за мрежата, и по-специално целите на този план на ранен етап;
е)
годишния бюджет на управителния орган на мрежата;
ж)
процедурния правилник на европейското звено за координация при кризи в авиацията;
з)
процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции.
3. Комитетът за единно небе може да консултира Комисията, когато управителният съвет на мрежата не може да постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата.
ГЛАВА IV
УПРАВЛЕНИЕ НА КРИЗИ В МРЕЖАТА
Член 18
Създаване на европейско звено за координация при кризи в авиацията
1. Управлението на кризи в мрежата се подпомага от създаването на европейско звено за координация при кризи в авиацията (EACCC).
2. Постоянните членове на EACCC се състоят от един представител на държавата-членка, упражняваща председателството на Съвета, един представител на Комисията, един представител на Агенцията, един представител на Евроконтрол, един представител на военните органи, един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване, един представител на летищата и един представител на ползвателите на въздушното пространство.
3. Съставът на EACCC може да се допълва от експерти в конкретни случаи в зависимост от конкретната криза.
4. EACCC подготвя своя процедурен правилник за приемане от управителния съвет на мрежата.
5. Управителният орган на мрежата предоставя ресурсите, необходими за създаването и дейността на EACCC.
Член 19
Отговорности на управителния орган на мрежата и на EACCC
1. Управителният орган на мрежата, съвместно с членовете на ЕАССС, отговаря за активиране и деактивиране на EACCC.
2. С подкрепата на EACCC управителният орган на мрежата отговаря за следното:
а)
координиране на управлението на реакцията по отношение на кризата в мрежата в съответствие с правилника на EACCC, което включва тясно сътрудничество със съответните структури в държавите-членки;
б)
подпомагане на привеждането в действие и координирането на плановете за извънредни случаи на равнището на държавите-членки;
в)
прецизиране на смекчаващи мерки на равнището на мрежата с цел гарантирано осигуряване на навременна реакция на такива кризисни ситуации в мрежата, така че да се защити и гарантира постоянно и безопасно обслужване на мрежата. За тази цел управителният орган на мрежата:
i)
осъществява 24-часово наблюдение на ситуацията в мрежата по отношение на кризи в мрежата;
ii)
гарантира ефективно управление и съобщаване на информация чрез разпространението на точни, навременни и съгласувани данни за подпомагане на прилагането на принципите и процесите за управление на риска в рамките на процесите на вземане на решения;
iii)
улеснява организираното събиране и централизираното съхранение на тези данни;
г)
изтъкване, когато е необходимо, пред Комисията, Агенцията или държавите-членки на възможности за допълнително подпомагане на смекчаването на кризата, включително свързване с оператори на други видове транспорт, които могат да идентифицират и осъществят междумодални решения;
д)
наблюдение на и докладване относно възстановяването и устойчивостта на мрежата.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ДОКЛАДВАНЕ И НАДЗОР
Член 20
Наблюдение и докладване
1. Управителният орган на мрежата установява процес на постоянно наблюдение на:
а)
ефективността на оперативната мрежа;
б)
предприетите мерки и постигнатата в резултат на това ефективност от оперативните заинтересовани страни и държавите;
в)
ефективността и ефикасността на всяка от функциите, обхванати от настоящия регламент.
2. При постоянното наблюдение се идентифицират всички евентуални отклонения от стратегическия план за мрежата и плановете за управление на мрежата. Оперативните заинтересовани страни подпомагат управителния орган на мрежата в тази задача, извършвайки определени действия, включващи също така, но не ограничени до предоставянето на данни.
3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общата ситуация на мрежата и докладът е тясно свързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 21
Надзор на управителния орган на мрежата
Комисията, подпомагана от Агенцията по въпроси, свързани с безопасността, гарантира осъществяването на надзор върху управителния орган на мрежата, по-специално във връзка с изискванията, които се съдържат в настоящия регламент и други части от законодателството на Съюза. Комисията докладва ежегодно на Комитета за единно небе или по специално поискване.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Отношения с трети държави
Трети държави заедно с техни оперативни заинтересовани страни могат да участват в дейността на управителния орган на мрежата.
Член 23
Финансиране на управителния орган на мрежата
Държавите-членки предприемат необходимите мерки за финансирането на мрежовите функции, поверени на управителния орган на мрежата, въз основа на такси за аеронавигационно обслужване. Управителният орган на мрежата установява своите разходи по прозрачен начин.
Член 24
Отговорност
Управителният орган на мрежата организира осигуряването на покритие на отговорността, свързана с изпълнението на неговите задачи. Използваният метод за осигуряване на покритие е подходящ от гледна точка на съответните потенциални загуби и щети, като се взема предвид правният статут на управителния орган на мрежата и равнището на достъпно търговско застрахователно покритие.
Член 25
Преглед
Комисията извършва преглед на ефективността на изпълнението на мрежовите функции най-късно до 31 декември 2013 г. и на редовни интервали след това, като надлежно отчита референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 26
Изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010
Регламент (ЕС) № 691/2010 се изменя, както следва:
1.
В член 3, параграф 3 се добавя следната буква м):
„м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.“
2.
Вмъква се следният член 5а:
„Член 5а
Управителен орган на мрежата
1. Управителният орган на мрежата, създаден с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (9), извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя релевантна информация за изготвянето на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение по време на референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 20, параграф 5 предоставя достъп на Комисията до всички данни, посочени в приложение IV;
в)
подпомага държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване да постигнат своята цел за ефективност по време на референтните периоди;
г)
изготвя план за ефективност, който се приема като част от стратегическия план за мрежата преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е общественодостъпен и съдържа:
i)
цел за ефективност по отношение на околната среда, съгласувана с целта за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
ii)
цели за ефективност за други ключови области на ефективност, съгласувани с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
iii)
описание на планираните действия за постигане на целите; и
iv)
при необходимост или ако бъде решено от Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
3.
В член 17 се вмъква следният параграф 2a:
„2а. Комисията осъществява наблюдение на прилагането на плана за ефективност на управителния орган на мрежата. Ако целите не бъдат изпълнени в рамките на референтния период, Комисията предприема подходящи мерки, определени в плана за ефективност, с оглед коригиране на ситуацията. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.“
(4)
В приложение III точки 3 и 4 се заменят със следното:
„3. Околна среда
Съставяне на трасета: неприложимо през първия референтен период. През втория референтен период - оценка на процеса на съставянето на трасета, който е използван в плана за ефективност, и неговата съгласуваност с процеса за разработване на план за подобряване на европейската трасова мрежа, разработен от управителния орган на мрежата.
4. Капацитет
Ниво на закъснения: сравнение на очакваното ниво на закъснения на УПВД по маршрута, използвано в плановете за ефективност, с референтна стойност, предоставена от Евроконтрол посредством процеса на планиране на капацитета и в плана за управление на мрежата от управителния орган на мрежата.“
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2011 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 677/2011
2011 m. liepos 7 d.
kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2010
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (1), ypač į jo 11 straipsnį,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (oro erdvės reglamentas) (2), ypač į jo 6 straipsnį,
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 551/2004 tikslas yra patvirtinti vis labiau integruotos oro erdvės koncepciją bendros transporto politikos kontekste ir nustatyti bendras suskirstymo, planavimo ir valdymo procedūras, užtikrinančias efektyvų ir saugų oro eismo valdymą. Tinklo funkcijos turėtų būti skirtos iniciatyvoms nacionaliniu ir funkcinių oro erdvės blokų lygmenimis paremti.
(2)
Tinklo funkcijos turėtų būti visuotinės svarbos paslaugos, teikiamos Europos aviacijos tinklui ir skirtos prisidėti prie oro transporto sistemos darnaus vystymosi užtikrinant reikiamą veiklos rezultatų lygį, veiksmų suderinamumą ir koordinavimą, įskaitant veiksmus, kuriais užtikrinamas ribotų išteklių optimalus naudojimas.
(3)
Kuriant Europos maršrutų tinklą ir koordinuojant ribotus išteklius pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004 neturėtų būti pažeidžiamas valstybių narių oro erdvės suverenumas ir tai neturi įtakos valstybių narių reikalavimams, susijusiems su viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos klausimais, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 549/2004.
(4)
2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (sprendimas dėl radijo spektro) (3) sukuriama tos srities politika ir teisinė sistema.
(5)
Turėtų būti įsteigta nešališka kompetentinga įstaiga (tinklo valdytojas), kad būtų atliekamos užduotys, reikalingos Reglamente (EB) Nr. 551/2004 numatytoms tinklo funkcijoms vykdyti.
(6)
Europos maršrutų tinklas turėtų būti sukurtas taip, kad visuose skrydžio etapuose būtų optimizuotas maršruto parinkimas vadovaujantis „nuo vartų iki vartų“ požiūriu ir ypač atsižvelgiant į skrydžio efektyvumo ir aplinkosaugos aspektus.
(7)
Pripažįstama Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) ir Eurokontrolės maršrutų rengimo, dažnių skyrimo ir antrinis apžvalgos radaras (SSR) atsakiklių kodų valdymo veikla ir ja turėtų būti remiamasi optimizuojant tinklo kūrimą ir veikimą Sąjungos lygmeniu;
(8)
Reikėtų laikytis valstybių narių įsipareigojimų ICAO dėl maršrutų rengimo, dažnių skyrimo ir SSR atsakiklių kodų valdymo, o su tinklu susiję įsipareigojimai turėtų būti vykdomi dar efektyviau tinklo valdytojui juos koordinuojant ir padedant įgyvendinti.
(9)
Radijo spektro skyrimas siejamas su Tarptautine telekomunikacijų sąjunga (ITU). Valstybės narės atsako už civilinės aviacijos reikalavimų nustatymą ir už optimalų bendrajam oro eismui skirtų išteklių naudojimą.
(10)
ICAO yra parengusi rekomendacijas, susijusias su SSR atsakiklių kodų ir radijo dažnių funkcijomis, ir naudoja dažnių skyrimo bendrajam oro eismui registravimo ICAO Europos regione sistemą, kurią dabar padeda įgyvendinti Eurokontrolė.
(11)
Reglamente (EB) Nr. 551/2004 reikalaujama priimti išsamias įgyvendinimo taisykles, kuriomis būtų koordinuojami ir derinami procesai bei procedūros siekiant padidinti aviacijos dažnių valdymo efektyvumą, ir numatyta centrinė funkcija koordinuoti ankstyvą dažnių poreikių identifikavimą ir problemų sprendimą siekiant paremti tinklo kūrimą ir veikimą.
(12)
Kadangi oro eismo srautų valdymas (ATFM) yra neatsiejama tinklo funkcijų dalis, reikia jį tinkamai susieti su 2010 m. kovo 25 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 255/2010, kuriuo nustatomos bendrosios oro eismo srautų valdymo taisyklės (4).
(13)
Kadangi tinklo valdymo efektyvumas priklauso nuo to, ar tinklo funkcijos bus pradėtos vykdyti nedelsiant; valstybės narės jau yra patikėjusios Eurokontrolei vykdyti ATFM.
(14)
Įvairias tinklo funkcijas koordinuoti naudinga patikėti vienai įstaigai, kad tinklo lygmeniu būtų parengti nuoseklūs ir veiklos rezultatų tikslus atitinkantys trumpalaikiai ir ilgalaikiai optimizavimo sprendimai. Tačiau tinklo funkcijas turėtų vykdyti tinklo valdytojas, taip pat jos bus vykdomos valstybių narių ir funkcinių oro erdvės blokų lygmenimis, atsižvelgiant į šiuo reglamentu nustatytus įpareigojimus.
(15)
Tinklo valdytojas turėtų dalyvauti svarstant valstybių narių arba funkcinių oro erdvės blokų oro eismo valdymo (OEV) planus, veiksmus ir veiklos rezultatus, ypač tais atvejais, kai galima tikėtis, kad jie turi arba gali turėti esminį poveikį tinklo veiklos rezultatams.
(16)
Su Ejafjadlajokudlio (Eyjafjallajökull) ugnikalnio išsiveržimu 2010 m. balandžio mėn. susiję įvykiai parodė, kad reikia įsteigti centrinę įstaigą, kuri galėtų vietos, regionų ir tinklo lygmenimis imtis koordinuoti poveikio mažinimo priemonių valdymą siekiant užtikrinti, kad į būsimas aviacijos sektoriui poveikį turinčias krizines situacijas bus sureaguota laiku.
(17)
Reikėtų koordinuoti tinklo funkcijas ir funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu organizuojamas operacijas.
(18)
Nacionaliniu, funkcinių oro erdvės blokų ir tinklo lygmenimis turėtų vykti efektyvios suinteresuotųjų šalių konsultacijos.
(19)
Kadangi oro uostai yra patekimo į tinklą ir išėjimo iš jo punktai, jie didžia dalimi lemia tinklo veiklos rezultatus, todėl vykdant tinklo funkcijas Sąjungos oro uostų pajėgumų stebėsenos centras turėtų dirbti kartu su oro uostų operatoriais, kurie veikia kaip koordinatoriai, siekiant optimizuoti antžeminį pajėgumą ir taip padidinti bendrą tinklo pajėgumą.
(20)
Tinklo funkcijos turėtų būti vykdomos nepažeidžiant 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (5).
(21)
Norint įgyvendinti nustatytus tikslus, labai svarbu tinkamai atsižvelgti į karinių operacijų veiksmingumą, civilių ir kariškių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. Nors sprendimai, susiję su karinių operacijų ir mokymo pagal tarnybinio oro eismo režimą turiniu, taikymo sritimi ir vykdymu, nepriklauso Sąjungos kompetencijos sričiai, siekiant saugumo ir abipusio efektyvumo svarbu reguliuoti tas sritis, kuriose yra sąsajų tarp šių operacijų ir operacijų, kurioms taikomas šis reglamentas.
(22)
Vykdant tinklo funkcijas neturėtų būti pažeidžiamas Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnis, kuriuo siekiama užtikrinti pagrindinius saugumo ir gynybos politikos interesus, ir neturėtų būti kliudoma lanksčiai naudoti oro erdvę, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 551/2004 7 straipsnyje;
(23)
Tinklo funkcijos turėtų būti vykdomos ekonomiškai naudingai, visų pirma turėtų būti vengiama pastangų dubliavimo, todėl, įgyvendinant šį reglamentą, valstybėms narėms vykdant šias funkcijas finansinių ir žmogiškųjų išteklių turėtų reikėti mažiau, ar bent jau ne daugiau, palyginti su padėtimi, kuri buvo prieš paskiriant tinklo valdytoją.
(24)
Komisija turėtų užtikrinti tinkamą tinklo valdytojo priežiūrą.
(25)
Tinklo funkcijoms taikomi saugos reikalavimai turi būti panašaus lygio, kaip Europos aviacijos saugos agentūros (toliau - Agentūra) oro navigacijos paslaugų teikimui taikomi reikalavimai. Reikėtų nustatyti šiuos reikalavimus ir saugos priežiūros reikalavimus.
(26)
Trečiųjų valstybių suinteresuotumas tinklo funkcijomis ir dalyvavimas jas rengiant bei vykdant prisidėtų prie bendro Europos dangaus europinio aspekto stiprinimo.
(27)
Tinklo funkcijas galima plėsti pagal Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnį.
(28)
vykdant tinklo funkcijas turėtų būti siekiama konkrečių veiklos rezultatų tikslų, dėl kurių reikia iš dalies pakeisti 2010 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 691/2010, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005, nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (6). Tuos veiklos rezultatų tikslus galima toliau tobulinti remiantis praktine patirtimi, įgyta įgyvendinant veiklos rezultatų planą.
(29)
Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 691/2010.
(30)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės pagal Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnį siekiant optimaliai naudoti bendro Europos dangaus oro erdvę ir užtikrinti, kad oro erdvės naudotojai galėtų pasirinkti norimą trajektoriją, sudarant galimybę kuo veiksmingiau naudotis oro erdve ir oro navigacijos paslaugomis.
2. Siekiant užtikrinti tinklo valdymą, šis reglamentas taikomas visų pirma valstybėms narėms, Europos aviacijos saugos agentūrai (toliau - Agentūra), oro erdvės naudotojams, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostų operatoriams, oro uostų laiko tarpsnių koordinatoriams ir techninio aptarnavimo organizacijoms nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmenimis.
3. Pagal Reglamento (EB) Nr. 551/2004 1 straipsnio 3 dalį ir nepažeidžiant valstybinių orlaivių naudojimo nuostatų pagal Čikagos konvencijos dėl tarptautinės civilinės aviacijos 3 straipsnį, valstybės narės šį reglamentą taiko oro erdvėje, kurią Europos (EUR) ir Afrikos (AFI) regionuose joms patikėjo Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO).
4. Pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnį šis reglamentas nekliudo valstybei narei taikyti priemones tiek, kiek reikia pagrindiniams jos saugumo ir gynybos politikos interesams apsaugoti.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šiame reglamente taikomos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje pateiktos apibrėžtys.
Be to, taikomos šios sąvokų apibrėžtys:
1. Oro uosto operatorius- oro uostą valdanti institucija, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 95/93 2 straipsnio j punkte.
2. Oro uosto laiko tarpsnių koordinatorius- pareigybė, įsteigta koordinuojamuose oro uostuose taikant Reglamentą (EEB) Nr. 95/93.
3. Oro erdvės suskirstymas- procesas, kuriuo siekiama padėti pasiekti tinklui nustatytus veiklos rezultatų tikslus, tenkinti oro erdvės naudotojų poreikius, užtikrinti arba padidinti nustatytą saugos lygį, didinti oro erdvės pajėgumą ir aplinkosauginį veiksmingumą kuriant ir įgyvendinant pažangius navigacijos metodus, gerinant maršrutų tinklus ir jų suskirstymą sektoriais, kuriant optimalias oro erdvės struktūras ir pajėgumą didinančias oro eismo valdymo procedūras.
4. Rezervuotoji oro erdvė- nustatytos apimties oro erdvė, laikinai rezervuota išskirtiniam arba specialiam tam tikrų kategorijų naudotojų naudojimui.
5. Apribotoji oro erdvė- nustatytos apimties oro erdvė, kurioje nustatytais laikotarpiais gali būti vykdoma veikla, kelianti pavojų orlaivių skrydžiams (pavojingoji zona), arba oro erdvė virš valstybės sausumos plotų arba teritorinių vandenų, kurioje pagal tam tikras nustatytas sąlygas ribojami orlaivių skrydžiai (apribotoji zona), arba tokia oro erdvė virš valstybės sausumos plotų arba teritorinių vandenų, kurioje draudžiami orlaivių skrydžiai (draudžiamoji zona).
6. Oro erdvės struktūra- tam tikros apimties oro erdvė, skirta saugiam ir optimaliam orlaivio veikimui užtikrinti.
7. Oro erdvės naudojimas- būdas, kuriuo oro erdvėje vykdoma veikla.
8. Oro erdvės naudotojų atstovas- bet kuris juridinis asmuo arba subjektas, atstovaujantis vienos ar kelių oro navigacijos paslaugų kategorijų vartotojų interesams.
9. Aviacijos dažnių juosta- konkreti dažnių juosta, įtraukta į ITU Radijo ryšio reglamentų dažnių skyrimo lentelę, skirta bendrajam oro eismui.
10. Skrydžių valdymo sektorius- nustatytos apimties oro erdvė, už kurios skrydžių valdymą bet kuriuo metu atsako atitinkamas dispečeris (-iai).
11. Oro eismo paslaugų maršrutas- konkreti oro erdvės struktūros dalis, skirta nukreipti oro eismo srautams, būtiniems oro eismo paslaugoms teikti.
12. Civilinis ir karinis koordinavimas- civilinių ir karinių institucijų ir oro eismo valdymo elementų sąveika, būtina saugiam, efektyviam ir suderintam oro erdvės naudojimui užtikrinti.
13. Sąlyginis maršrutas- oro eismo paslaugų maršrutas, kurį naudoti planuojant skrydžius ir juo skristi galima tik nurodytomis sąlygomis.
14. Bendras sprendimų priėmimas- procesas, per kurį sprendimai priimami remiantis nuolatiniu bendravimu ir konsultacijomis su valstybėmis narėmis, veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis ir prireikus su kitais dalyviais.
15. Tinklo krizė- padėtis, kai dėl neįprastų ir nenumatytų aplinkybių neįmanoma teikti reikiamo lygio oro navigacijos paslaugas ir dėl to prarandama didelė tinklo pajėgumo dalis arba susidaro didelė tinklo pajėgumo ir poreikio neatitiktis, arba gerokai sutrinka informacijos srautas vienoje arba keliose tinklo dalyse.
16. Europos maršrutų tinklo gerinimo planas- tinklo valdytojo kartu su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis parengtas planas, į kurį įtraukti veiklos vykdymo rezultatai, susiję su maršrutų tinklo kūrimu trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais vadovaujantis tinklo strateginio plano pagrindiniais principais.
17. Laisvų maršrutų oro erdvė- tam tikra oro erdvė, kurioje naudotojai gali laisvai planuoti savo maršrutus nuo pakilimo iki nusileidimo punktų ir jiems nereikia dėl to kreiptis į oro eismo paslaugų maršrutų tinklą.
18. Dažnio paskyrimas- valstybės narės išduotas leidimas nustatytomis sąlygomis naudoti radijo dažnį arba radijo dažnių kanalą.
19. Poveikis tinklui- padėtis, susijusi su II priede nustatyta radijo dažnių funkcija, kai paskyrus radijo dažnį būtų pablogintas vieno ar daugiau paskirtų tinklo radijo dažnių naudojimas, jam būtų kliudoma ar jis būtų pertraukiamas, arba tai trukdytų optimaliam aviacijos dažnių juostų naudojimui pagal šį reglamentą;
20. Maršruto pasirinkimo galimybė- galimybė oro erdvės naudotojui pasirinkti daugiau negu vieną maršrutą, siūlomą oro eismo paslaugų maršrutų tinkle.
21. Trečiosios valstybės- ne ES valstybės narės, kurios yra Eurokontrolės narės arba yra sudariusios susitarimą su Sąjunga dėl bendro Europos dangaus įgyvendinimo, arba dalyvauja funkciniame oro erdvės bloke.
22. Tinklo valdytojas- įstaiga, įsteigta pagal Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnį užduotims, numatytoms tame straipsnyje ir šiame reglamente, atlikti.
23. Tinklo veiklos planas- tinklo valdytojo kartu su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis parengtas planas, pagal kurį trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu organizuojama veikla vadovaujantis tinklo strateginio plano pagrindiniais principais. Europos maršrutų tinklo kūrimui skirta tinklo valdymo plano dalis apima Europos maršrutų tinklo gerinimo planą;
24. Tinklo strateginis planas- tinklo valdytojo kartu su valstybėmis narėmis ir veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis parengtas ir su Europos OEV pagrindiniu planu suderintas planas, kuriame apibrėžiami pagrindiniai tinklo veikimo principai ir ilgalaikė perspektyva.
25. Techninio aptarnavimo organizacija- organizacija, atsakinga už inžinerinių ir techninių paslaugų, reikalingų teikiant oro eismo, ryšių, navigacijos ar priežiūros paslaugas, teikimą.
26. Veiklos vykdymo reikalavimai- tinklui taikomi saugos, pajėgumo ir efektyvumo reikalavimai.
27. Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys- civiliai ir kariškiai oro erdvės naudotojai, civiliai ir kariškiai oro navigacijos paslaugų teikėjai, oro uosto operatoriai, oro uosto laiko tarpsnių koordinatoriai ir techninio aptarnavimo organizacijos, taip pat bet kurios kitos suinteresuotųjų šalių grupės, kurios laikomos tinkamomis atskiroms funkcijoms vykdyti.
28. Sektorių konfigūracija- schema, pagal kurią esami sektoriai jungiami taip, kad būtų sudarytos geriausios sąlygos veiklos vykdymo reikalavimams tenkinti ir oro erdvės prieinamumui užtikrinti.
29. Naudotojų reikalaujamas maršrutas- orlaivių operatorių pageidaujamas maršrutas, reikalingas jų poreikiams tenkinti, apie kurį jie paskelbia tada, kai skirstoma oro erdvė.
II SKYRIUS
TINKLO FUNKCIJŲ ORGANIZAVIMAS IR VALDYMAS
3 straipsnis
Tinklo valdytojo įsteigimas
1. Tam, kad būtų atliekamos Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnyje ir šio reglamento prieduose numatytoms funkcijoms vykdyti reikalingos užduotys, įsteigiama nešališka kompetentinga įstaiga - tinklo valdytojas.
2. Tinklo valdytojo kadencija sutampa su Reglamento (ES) Nr. 691/2010 7 straipsnio 1 dalyje numatytais veiklos rezultatų plano ataskaitiniais laikotarpiais. Jos trukmė pakankama, kad būtų įgyta patirties, kaip tinkamai vykdyti šias funkcijas. Kadencija ne trumpesnė kaip du ataskaitiniai laikotarpiai ir gali būti pratęsta.
3. Tinklo valdytojas skiriamas Komisijos sprendimu, kurį ji priima pasikonsultavusi su Bendro dangaus komitetu, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje, ne vėliau kaip per tris mėnesius po šio reglamento priėmimo. Sprendime nurodytos paskyrimo sąlygos, įskaitant finansavimo ir pasitraukimo iš pareigų sąlygas. Kiekvieno 2 dalyje nurodyto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje Komisija įvertina, kaip laikomasi šių sąlygų.
4. Tinklo valdytojas atlieka šias funkcijas:
a)
kuria Europos maršrutų tinklą, kaip nustatyta I priede;
b)
koordinuoja ribotus išteklius, visų pirma:
i)
bendrajam oro eismui naudojamų aviacijos dažnių juostų radijo dažnius, kaip nustatyta II priede;
ii)
SSR atsakiklių kodus, kaip nustatyta III priede.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnio 3 dalį arba 4 dalies c punktą Komisija tinklo valdytojui gali pavesti atlikti ir kitas funkcijas.
5. Tinklo valdytojas taip pat atlieka Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnio 6 dalyje ir Reglamente (ES) Nr. 255/2010 nurodytą ATFM funkciją.
4 straipsnis
Tinklo valdytojo užduotys
1. Kad būtų vykdomos 3 straipsnyje išvardytos funkcijos, tinklo valdytojas atlieka toliau nurodytas užduotis, siekdamas nuolat gerinti bendrame Europos danguje vykdomas tinklo operacijas ir taip prisidėti prie Reglamente (ES) Nr. 691/2010 visai Europos Sąjungai nustatytų veiklos rezultatų tikslų, visų pirma:
a)
parengti, prižiūrėti ir įgyvendinti 5 straipsnyje nurodytą tinklo strateginį planą laikantis Reglamente (ES) Nr. 691/2010 ir Europos oro eismo valdymo pagrindiniame plane numatyto veiklos rezultatų plano ir atsižvelgiant į visus susijusius ICAO oro navigacijos planus;
b)
detalizuoti tinklo strateginį planą parengiant tinklo veiklos planą, kaip toliau nurodyta 6 straipsnyje, visų pirma siekiant visai Europos Sąjungai nustatytų veiklos rezultatų tikslų trejų-penkerių metų laikotarpiu, taip pat metinių, sezoninių, savaitinių ir kasdienių veiklos rezultatų tikslų;
c)
sukurti integruotą Europos maršrutų tinklą, nustatytą I priede;
d)
vykdyti centrinę funkciją koordinuoti radijo dažnių skyrimą, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnio 4 dalies b punkte ir nustatyta šio reglamento II priede;
e)
koordinuoti SSR atsakiklių kodų skyrimo proceso, nustatyto III priede, tobulinimą;
f)
organizuoti funkcijų valdymą ir vykdymą ir visų pirma vykdyti savo, kaip centrinės įstaigos, su ATFM susijusius įsipareigojimus;
g)
laikytis suderinto ir koordinuoto požiūrio į visą tinklo planavimą ir veikimą, įskaitant bendrų veiklos rezultatų stebėseną ir gerinimą;
h)
prisidėti prie tinklo krizių valdymo;
i)
padėti įvairioms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims vykdyti joms priskirtus įpareigojimus, susijusius su oro eismo valdymo (OEV) ir (arba) oro navigacijos paslaugų (ONP) sistemų ir procedūrų naudojimu vadovaujantis Europos oro eismo valdymo pagrindiniu planu;
j)
teikti pagalbą subjektams, kuriems patikėtas civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimas arba įvykių analizė, jei tie subjektai paprašė suteikti tokią pagalbą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 996/2010 (7);
k)
užtikrinti veiklos su kitais regionais ir trečiosiomis valstybėmis, kurios nedalyvauja tinklo valdytojo veikloje, koordinavimą.
2. Tinklo valdytojas padeda įgyvendinti veiklos rezultatų planą pagal Reglamentą (ES) Nr. 691/2010.
3. Kad galėtų atlikti užduotis, tinklo valdytojas užtikrina:
a)
kad būtų veikiančių priemonių, procesų ir nuoseklių duomenų ir kad jais būtų dalijamasi siekiant palengvinti bendro sprendimų priėmimo procesą tinklo lygmeniu, įskaitant, skrydžio plano apdorojimo ir duomenų valdymo sistemas, tačiau jomis neapsiribojant;
b)
pagalbą veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims ir jų veiklos koordinavimą, taip pat pagalbą šioms suinteresuotosioms šalims taikant ir įgyvendinant planus ir susijusias tinklo priemones, priimtas bendro sprendimų priėmimo būdu;
c)
savo atsakomybės srityje - tinkamą veiklos koordinavimą, taip pat optimizavimą, sąveiką ir susiejimą;
d)
atitinkamų ICAO dokumentų, susijusių su tinklo funkcijomis, pakeitimų pasiūlymų koordinavimą;
e)
ataskaitų apie visų veiklos rezultatų aspektų, įskaitant ribotus išteklius, teikimą pagal 20 straipsnį;
f)
tinkamą bendradarbiavimą su kitų transporto rūšių veiklos vykdytojais.
4. Tinklo valdytojas vykdo Komisijos arba Agentūrai pateiktus ad-hoc prašymus suteikti informacijos, patarimų, atlikti analizę ar kitas panašias papildomas užduotis, susijusias su įvairiomis funkcijomis.
5 straipsnis
Tinklo strateginis planas
1. Numatydamas ilgalaikę perspektyvą, tinklo valdytojas parengia, prižiūri ir įgyvendina tinklo strateginį planą, kurį suderina su Reglamento (ES) Nr. 691/2010 7 straipsnio 1 dalyje numatytu ataskaitiniu laikotarpiu. Plane nurodomas kito ataskaitinio laikotarpio veiklos rezultatų planas ir tikslai ir pateikiama būsimų ataskaitinių laikotarpių apžvalga.
2. Tinklo strateginiame plane pateikiama V priede nustatyta informacija.
3. Tinklo strateginio plano tikslas - pasiekti Reglamente (ES) Nr. 691/2010 tinklo funkcijoms numatytus veiklos rezultatų tikslus.
4. Prireikus tinklo strateginis planas turi būti atnaujinamas.
6 straipsnis
Tinklo veiklos planas
1. Tam, kad tinklo strateginis planas būtų įgyvendintas veiklos lygmeniu, tinklo valdytojas parengia išsamų tinklo veiklos planą.
2. Tinklo veiklos plane pateikiama V priede nustatyta informacija.
3. Tinklo veiklos plane visų pirma nustatomos priemonės visai Europos Sąjungai Reglamente (ES) Nr. 691/2010 numatytų veiklos rezultatų tikslams pasiekti trejų-penkerių metų laikotarpiu, taip pat metinių, sezoninių, savaitinių ir kasdienių veiklos rezultatų tikslų.
4. Į tinklo veiklos planą įtraukiami kariniai poreikiai, jei valstybės narės juos nurodė.
5. Į tinklo veiklos planą įtraukiamas Europos maršrutų tinklo gerinimo planas, ir radijo dažnių ir SSR atsakiklių kodų atitikmenys.
6. Tinklo veiklos plane nustatomi veiklos suvaržymai bei probleminės sritys, pateikiamos gerinimo priemonės, padėties ištaisymo ar poveikio mažinimo sprendimai.
7. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, funkciniai oro erdvės blokai ir oro uostų operatoriai užtikrina, kad jų veiklos planai būtų suderinti su tinklo veiklos planu. Tinklo valdytojas užtikrina tinklo veiklos plano nuoseklumą.
8. Tinklo veiklos planas reguliariai atnaujinamas atsižvelgiant į visus svarbius pokyčius, susijusius su tinklo funkcijų poreikiais ir reikalavimais.
7 straipsnis
Tinklo valdytojo kompetencijos sritys
1. Nepažeisdamas valstybių narių įsipareigojimų, tinklo valdytojas vykdydamas savo užduotis pagal bendro sprendimų priėmimo procesą priima individualias priemones. Šalys, kurioms skirtos tos priemonės, jas įgyvendina.
2. Jeigu dėl valstybių narių įsipareigojimų negalima priimti tokių individualių priemonių, tinklo valdytojas kreipiasi į Komisiją ir perduoda klausimą tolesniam svarstymui.
3. Tinklo valdytojas taip pat rekomenduoja priemones kitais klausimais, reikalingais tinklo veiklos rezultatams užtikrinti.
4. Tinklo valdytojas savo atsakomybės srityje imasi priemonių, skirtų užtikrinti, kad būtų pasiekti visai Europos Sąjungai nustatyti veiklos rezultatų tikslai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. 691/2010 9 straipsnyje.
5. Tinklo valdytojas renka, konsoliduoja ir analizuoja visus svarbius I - VI prieduose nurodytus duomenis. Šiuos duomenis jis teikia Komisijai, Agentūrai arba Reglamente (ES) Nr. 691/2010 numatytai Veiklos rezultatų vertinimo įstaigai, šioms to paprašius.
8 straipsnis
Santykiai su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis
1. Kad galėtų atlikti užduotis stebėti ir gerinti bendrus tinklo veiklos rezultatus, tinklo valdytojas sudaro tinkamus 15 straipsnyje numatytus darbinius susitarimus su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis.
2. Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys užtikrina, kad vietos arba funkcinių oro erdvės blokų lygmenimis įgyvendintos priemonės būtų suderinamos su priemonėmis, priimtomis tinklo lygmeniu taikant bendro sprendimų priėmimo procesą.
3. Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys tinklo valdytojui pateikia I-VI prieduose išvardytus atitinkamus duomenis laikydamosi terminų, taip pat reikalavimų dėl išsamumo ar tikslumo, dėl kurių susitarta su tinklo valdytoju.
4. Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys, kurioms taikomos tinklo valdytojo pagal 7 straipsnio 1 dalį priimtos individualios priemonės, gali prašyti peržiūrėti tokias priemones per penkias darbo dienas nuo jų priėmimo. Tai, kad pateiktas prašymas peržiūrėti, nesustabdo individualių priemonių vykdymo.
5. Tinklo valdytojas tokias priemones patvirtina arba pakeičia per penkias darbo dienas arba, tinklo krizės atveju, per 48 valandas.
9 straipsnis
Santykiai su valstybėmis narėmis
1. Atlikdamas savo užduotis tinklo valdytojas tinkamai atsižvelgia į valstybių narių įsipareigojimus.
2. Valstybės narės informuoja tinklo valdytoją, jei dėl jų suverenių teisių ir įsipareigojimų negalima priimti individualių priemonių pagal 7 straipsnio 1 dalį.
3. Tais atvejais, kai valstybės narės sprendžia su tinklo funkcijomis susijusius veiklos klausimus, jos dalyvauja bendro sprendimų priėmimo procese ir nacionaliniu lygmeniu siekia per šį procesą sutartų rezultatų.
10 straipsnis
Santykiai su funkciniais oro erdvės blokais
1. Valstybės narės užtikrina glaudų funkcinių oro erdvės blokų ir tinklo valdytojo bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą, kaip antai, strateginio planavimo lygmeniu ir sprendžiant taktinio kasdienių srautų ir pajėgumo valdymo klausimus.
2. Tam, kad būtų palengvintas funkcinių oro erdvės blokų veiklos susiejimas, tinklo valdytojas, glaudžiai bendradarbiaudamas su visais funkciniais oro erdvės blokais, parengia suderintus procesus, procedūras ir sąsajas, įskaitant su tinklo valdytojo veikla susijusių aspektų pakeitimus.
3. Valstybės narės, bendradarbiaujančios funkciniame oro erdvės bloke, užtikrina, kad tinklo funkcijų klausimais būtų formuojamas bendras požiūris.
4. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, bendradarbiaujantys funkciniame oro erdvės bloke, užtikrina, kad su tinklo funkcijomis susijusiais veiklos klausimais būtų formuojamas bendras požiūris.
5. Prieš sudarydamos funkcinį oro erdvės bloką, valstybės narės ir oro navigacijos paslaugų teikėjai bendradarbiauja, kad būtų suformuotas bendras požiūris dėl su tinklo valdytojo veikla susijusių aspektų.
11 straipsnis
Civilinis ir karinis bendradarbiavimas
1. Tinklo valdytojas užtikrina, kad būtų sudaryti tinkami susitarimai, kuriuose būtų numatytas ir remiamas veiksmų koordinavimas su nacionalinėmis karinėmis institucijomis.
2. Valstybės narės užtikrina, kad karinės institucijos tinkamai dalyvautų visoje veikloje, susijusioje su tinklo funkcijomis.
3. Valstybės narės užtikrina, kad karinių oro navigacijos paslaugų teikėjai ir kariniai oro erdvės naudotojai būtų tinkamai atstovaujami visose tinklo valdytojo sudarytose darbo ir konsultavimo susitarimų grupėse.
4. Europos maršrutų tinklo kūrimo funkcija vykdoma nepažeidžiant oro erdvės apimties rezervavimo ar apribojimų išskirtiniam arba specialiam valstybių narių naudojimui. Tinklo valdytojas skatina ir koordinuoja sąlyginių maršrutų prieinamumą tose zonose pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2150/2005 (8).
12 straipsnis
Tinklo funkcijoms taikomi bendrieji reikalavimai
Tinklo valdytojas užtikrina, kad būtų vykdomi tinklo funkcijoms taikomi bendrieji reikalavimai, nustatyti VI priede. Tie reikalavimai taikomi nuo paskyrimo sprendimo priėmimo dienos ir tinklo valdytojas jų imasi laikytis per dvylika mėnesių nuo tos dienos.
III SKYRIUS
TINKLO FUNKCIJŲ VALDYMAS
13 straipsnis
Bendras sprendimų priėmimas
1. Tinklo funkcijos valdomos bendro sprendimų priėmimo būdu.
2. Bendras sprendimų priėmimas apima:
a)
14 straipsnyje numatytas konsultacijas;
b)
15 straipsnyje numatytus išsamius darbinius susitarimus ir veiklos procesus.
3. Tam, kad būtų priimamos su tinklo funkcijų valdymu susijusios priemonės ir vykdoma tų funkcijų veiklos rezultatų stebėsena, tinklo valdytojas įsteigia 16 straipsnyje numatytą tinklo valdybą.
4. Jeigu tinklo valdytojas nustato, kad jo veiksmams kliudo viena ar kelios šalys, tuos klausimus jis perduoda spręsti tinklo valdybai.
14 straipsnis
Konsultacijų procesas
1. Nustatomas procesas, pagal kurį valstybės narės ir veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys galėtų tinkamai ir reguliariai konsultuotis.
2. Konsultuojamasi dėl 15 straipsnyje numatytų išsamių darbinių susitarimų, tinklo strateginio plano, tinklo veiklos plano, dėl pažangos, padarytos įgyvendinant planus, taip pat dėl Komisijai teiktinų ataskaitų ir prireikus su veikla susijusiais klausimais.
3. Konsultacijų procesas gali skirtis priklausomai nuo atskirų tinklo funkcijų pobūdžio. Siekiant užtikrinti galimybę spręsti su reguliavimu susijusius klausimus, prireikus turi dalyvauti valstybės narės.
4. Jeigu suinteresuotosios šalys nepatenkintos konsultacijų rezultatais, klausimas iš pradžių perduodamas spręsti atitinkamai konsultavimo susitarimų grupei atskirų tinklo funkcijų lygmeniu. Nepavykus išspręsti atskirų tinklo funkcijų lygmeniu, klausimas perduodamas spręsti tinklo valdybai.
15 straipsnis
Išsamūs darbiniai susitarimai ir veiklos procesai
1. Tinklo valdytojas parengia išsamius darbinius susitarimus ir veiklos procesus, kurie apima planavimo ir veiklos aspektus, visų pirma atsižvelgdamas į atskirų tinklo funkcijų specifiškumą ir reikalavimus, kaip nurodyta I-VI prieduose.
2. Tinklo valdytojas užtikrina, kad išsamiuose darbiniuose susitarimuose ir veiklos procesuose būtų taisyklės dėl atitinkamų suinteresuotųjų šalių informavimo.
3. Šiuose išsamiuose darbiniuose susitarimuose ir veiklos procesuose turi būti atsižvelgta į tai, kad paslaugų teikimo ir reguliavimo klausimai yra atskirti, ir užtikrinama, kad prireikus juose dalyvautų valstybės narės.
16 straipsnis
Tinklo valdyba
1. Tinklo valdyba:
a)
tvirtina tinklo strateginį planą prieš jį priimant pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalį;
b)
tvirtina trejų-penkerių metų ir metinius tinklo veiklos planus;
c)
gavusi teigiamą Bendro dangaus komiteto nuomonę, tvirtina bendro sprendimo priėmimo, konsultavimosi ir išsamių darbinių susitarimų bei veiklos procesus, reikalingus tinklo funkcijoms vykdyti;
d)
gavusi teigiamą Bendro dangaus komiteto nuomonę, tvirtina 18 straipsnio 4 dalyje numatyto Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio darbo tvarkos taisykles;
e)
stebi pažangą, padarytą įgyvendinant planus, ir nagrinėja galimus nukrypimus nuo pradinių planų;
f)
stebi konsultacijų su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis procesą;
g)
stebi veiklą, susijusią su tinklo funkcijų valdymu;
h)
stebi tinklo valdytojo veiklą, susijusią su tinklo krizėmis;
i)
tvirtina 20 straipsnyje nurodytą metinę ataskaitą. Ši ataskaita apima tinklo strateginio plano ir tinklo veiklos plano įgyvendinimą, tačiau tuo neapsiribojama;
j)
sprendžia klausimus, kurių nepavyko išspręsti atskirų tinklo funkcijų lygmeniu;
k)
vertina, ar tinklo valdytojas turi reikiamų sugebėjimų, išteklių ir yra nešališkas, kad galėtų savarankiškai atlikti jam paskirtas užduotis, įskaitant saugumo užduotis, atsakomybę ir nepaprastosios padėties atveju taikomas priemones;
l)
gavusi teigiamą Bendro dangaus komiteto nuomonę, tvirtina tinklo valdytojo metinį biudžetą;
m)
gavusi teigiamą Bendro dangaus komiteto nuomonę, tvirtina savo darbo tvarkos taisykles;
n)
sprendžia kitus klausimus, kurie, jos manymu, yra svarbūs.
2. Balsavimo teisę turintys tinklo valdybos nariai:
a)
po vieną oro navigacijos paslaugų teikėjų atstovą iš kiekvieno sudaryto ar sudaromo funkcinio oro erdvės bloko; oro navigacijos paslaugų teikėjai iš viso turi keturis balsus;
b)
keturi civilių oro erdvės naudotojų komerciniais ir nekomerciniais tikslais atstovai;
c)
du oro uosto operatorių atstovai;
d)
du karinių oro navigacijos paslaugų teikėjų ir kariškių oro erdvės naudotojų atstovai.
3. Kiti tinklo valdybos nariai:
a)
pirmininkas, dėl jo techninės kompetencijos ir patirties paskirtas Komisijos siūlymu, kuris pagrįstas visų pirma balsavimo teisę turinčių tinklo valdybos narių pasiūlymais, gavus teigiamą Bendro dangaus komiteto nuomonę;
b)
vienas Komisijos atstovas;
c)
vienas Eurokontrolės atstovas;
d)
vienas tinklo valdytojo atstovas.
4. Kiekvienas narys turi pakaitinį narį.
5. Balsavimo teisę turintys tinklo valdybos nariai paskiriami jų organizacijų siūlymu, gavus teigiamą Bendro dangaus komiteto nuomonę.
6. Komisija patarėjais gali paskirti nepriklausomus ir pripažintus ekspertus, kurie veikia savarankiškai ir atstovauja įvairias disciplinas, apimančias esminius tinklo funkcijų aspektus. Tuo tikslu tinklo valdytojo veikloje dalyvaujančios valstybės gali siūlyti kandidatus.
7. 3 dalies a, b ir c punktuose išvardyti nariai turi teisę atmesti pasiūlymus, kurie daro poveikį:
a)
valstybių narių suverenumui ir įsipareigojimams, ypač susijusiems su viešąja tvarka, visuomenės saugumu ir gynybos reikalais, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnyje;
b)
tinklo valdybos veiklos suderinamumui su šio reglamento tikslais ir uždaviniais;
c)
tinklo valdybos nešališkumui ir sąžiningumui.
8. 1 dalyje nurodytus dokumentus tinklo valdyba priima balsavimo teisę turinčių narių paprasta balsų dauguma.
9. Jeigu nepavyksta susitarti dėl tinklui itin svarbių klausimų, tinklo valdyba perduoda tą klausimą Komisijai, kad ši imtųsi tolesnių veiksmų. Komisija informuoja Bendro dangaus komitetą.
17 straipsnis
Bendro dangaus komiteto vaidmuo
1. Tinklo valdytojas Komisijai perduoda su reguliavimu susijusius klausimus. Komisija apie tuos klausimus informuoja Bendro dangaus komitetą.
2. Bendro dangaus komitetas pareiškia savo nuomonę dėl:
a)
tinklo valdytojo kandidatūros;
b)
tinklo valdybos pirmininko paskyrimo;
c)
balsavimo teisę turinčių tinklo valdybos narių paskyrimo;
d)
tinklo valdybos darbo tvarkos taisyklių;
e)
tinklo strateginio plano, ypač šio plano tikslų pradiniame jo rengimo etape;
f)
tinklo valdytojui skirto metinio biudžeto;
g)
Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio darbo tvarkos taisyklių;
h)
bendro sprendimo priėmimo, konsultavimosi ir išsamių darbinių susitarimų bei veiklos procesų, reikalingų tinklo funkcijoms vykdyti.
3. Bendro dangaus komitetas gali patarti Komisijai tais atvejais, kai tinklo valdyba negali susitarti dėl tinklui itin svarbių klausimų.
IV SKYRIUS
TINKLO KRIZIŲ VALDYMAS
18 straipsnis
Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio įsteigimas
1. Valdyti tinklo krizes padeda įsteigtas Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinys.
2. Nuolatiniai Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio nariai - vienas Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovas, vienas Komisijos atstovas, vienas Agentūros atstovas, vienas Eurokontrolės atstovas, vienas kariuomenės atstovas, vienas oro navigacijos paslaugų teikėjų atstovas, vienas oro uostų atstovas ir vienas oro erdvės naudotojų atstovas.
3. Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio sudėtį atskirais atvejais gali papildyti ekspertai, priklausomai nuo konkrečios krizės pobūdžio.
4. Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinys parengia savo darbo tvarkos taisykles, kurias priima Tinklo valdyba.
5. Tinklo valdytojas skiria lėšas, reikalingas Europos aviacijos krizių koordinavimo padaliniui įsteigti ir veikti.
19 straipsnis
Tinklo valdytojo ir Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio atsakomybė
1. Tinklo valdytojas, veikdamas kartu su Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio nariais, atsako už Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio veiklos pradžią ir jos nutraukimą.
2. Tinklo valdytojas kartu su Europos aviacijos krizių koordinavimo padaliniu atsako už:
a)
reagavimo į tinklo krizę valdymo koordinavimą vadovaujantis Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio darbo tvarkos taisyklėmis ir glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis struktūromis valstybėse narėse;
b)
pagalbą aktyvinant ir koordinuojant nepaprastosios padėties planų vykdymą valstybių narių lygmeniu;
c)
tinklo lygmeniu taikomų poveikio mažinimo priemonių tobulinimą siekiant užtikrinti, kad būtų laiku sureaguota į tokią tinklo krizės padėtį, apsaugotas tinklas ir užtikrintas nuolatinis ir saugus jo veikimas. Šiuo tikslu tinklo valdytojas:
i)
24 valandas per parą stebi, ar nekyla tinklo krizė;
ii)
skleidžia tikslius ir nuoseklius duomenis, kad sprendimų priėmimo procesuose būtų galima taikyti rizikos valdymo principus ir procesus, ir taip užtikrina efektyvų informacijos valdymą ir perdavimą laiku;
iii)
padeda organizuotai rinkti ir centralizuotai saugoti tuos duomenis;
d)
tai, kad prireikus Komisijai, Agentūrai arba valstybėms narėms būtų nurodytos papildomos galimybės, kaip padėti mažinti krizės poveikį, įskaitant veikimą kartu su kitų transporto rūšių veiklos vykdytojais, kurie gali nustatyti ir įgyvendinti įvairiarūšio transporto sprendimus;
e)
stebėseną ir ataskaitų apie tinklo atkūrimą ir jo tvarumą teikimą.
V SKYRIUS
STEBĖSENA, ATASKAITŲ TEIKIMAS IR PRIEŽIŪRA
20 straipsnis
Stebėsena ir ataskaitų teikimas
1. Tinklo valdytojas sukuria nuolatinės toliau išvardytų aspektų stebėsenos procesą:
a)
tinklo veiklos rezultatų;
b)
priemonių, kurių buvo imtasi, ir veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių ir valstybių pasiektų veiklos rezultatų;
c)
kiekvienos iš šiame reglamente nurodytų funkcijų veiksmingumo ir efektyvumo.
2. Vykdant nuolatinę stebėseną nustatomi bet kokie galimi nukrypimai nuo tinklo strateginio plano ir tinklo veiklos planų. Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys padeda tinklo valdytojui vykdyti šią užduotį atlikdamos tam tikras užduotis, įskaitant duomenų teikimą, tačiau tuo neapsiribodamos.
3. Tinklo valdytojas Komisijai ir Agentūrai pateikia metinę atskaitą apie priemones, kurių ėmėsi siekdamas atlikti jam paskirtas užduotis. Ataskaitoje turi būti aptariamos atskiros tinklo funkcijos ir bendra tinklo padėtis ir ji turi būti glaudžiai susijusi su tinklo strateginio plano ir tinklo veiklos plano turiniu. Komisija informuoja Bendro dangaus komitetą.
21 straipsnis
Tinklo valdytojo priežiūra
Komisija, kuriai Agentūra padeda su saugumu susijusiais klausimais, užtikrina tinklo valdytojo priežiūrą ir visų pirma prižiūri, kaip jis laikosi šiame reglamente ir kituose Sąjungos teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Komisija ataskaitas Bendro dangaus komitetui pateikia kasmet arba tada, kai jis to jos paprašo.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
22 straipsnis
Santykiai su trečiosiomis valstybėmis
Trečiosios valstybės kartu su savo veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis gali dalyvauti tinklo valdytojo veikloje.
23 straipsnis
Tinklo valdytojo veiklos finansavimas
Valstybės narės imasi reikiamų priemonių tinklo valdytojui patikėtų tinklo funkcijų finansavimui užtikrinti atsižvelgiant į oro navigacijos mokesčius. Tinklo valdytojas savo sąnaudas nustato vadovaudamasis skaidrumo principu.
24 straipsnis
Atsakomybė
Tinklo valdytojas sudaro susitarimus, kuriais būtų apdrausta atsakomybė, susijusi su jam pavestų užduočių atlikimu. Draudimo metodas atitinka galimus nuostolius ir žalą, atsižvelgiant į tinklo valdytojo teisinį statusą ir į jam prieinamą komercinio draudimo lygį.
25 straipsnis
Peržiūra
Komisija ne vėliau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d., ir nuo tada reguliariai, peržiūri, kaip efektyviai buvo vykdomos tinklo funkcijos, ypač atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 691/2010 numatytus veiklos rezultatų plano ataskaitinius laikotarpius.
26 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 691/2010 pakeitimai
Reglamentas (ES) Nr. 691/2010 iš dalies keičiamas taip:
1)
3 straipsnio 3 dalyje pridedamas toks m punktas:
„m)
įvertinti tinklo valdytojo veiklos rodiklių planą, įskaitant tai, ar jis atitinka visai Europos Sąjungai nustatytus veiklos rezultatų tikslus.“;
2)
įterpiamas šis 5a straipsnis:
„5a straipsnis
Tinklo valdytojas
1. Tinklo valdytojas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 677/2011 (9) 3 straipsnį, atlieka šias su veiklos rezultatų planu susijusias užduotis:
a)
padėti Komisijai, reikšmingai prisidedant prie visai Europos Sąjungai taikomų veiklos rezultatų tikslų rengimo prieš ataskaitinius laikotarpius ir vykdant stebėseną atskaitiniu laikotarpiu. Visų pirma tinklo valdytojas atkreipia Komisijos dėmesį į bet kokį reikšmingą ir nuolatinio pobūdžio veiklos rezultatų pablogėjimą;
b)
pagal 20 straipsnio 5 dalį suteikti Komisijai galimybę naudotis visais IV priede išvardytais duomenimis;
c)
padėti valstybėms narėms ir oro navigacijos paslaugų teikėjams ataskaitiniais laikotarpiais pasiekti veiklos rezultatų tikslą;
d)
tobulinti veiklos rezultatų planą, kuris bus priimtas kaip tinklo strategijos plano dalis prieš prasidedant kiekvienam ataskaitiniam laikotarpiui. Šis veiklos rezultatų planas yra viešas ir jame pateikiami:
i)
aplinkosaugos rezultatai, kurie turi būti suderinami su visai Europos Sąjungai visą ataskaitinį laikotarpį taikomu veiklos rezultatų tikslu, nurodant metines vertes, kurios naudojamos stebėsenos tikslais;
ii)
kitų pagrindinių sričių veiklos rezultatai, kurie turi būti suderinami su visai Europos Sąjungai visą ataskaitinį laikotarpį taikomais veiklos rezultatų tikslais, nurodant metines vertes, kurios naudojamos stebėsenos tikslais;
iii)
veiksmų, kuriais planuojama pasiekti tikslus, aprašymas;
iv)
prireikus, arba Komisijai nusprendus, papildomi pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai ir tikslai.
3)
17 straipsnyje įterpiama 2a dalis:
„2a. Komisija stebi, kaip įgyvendinamas tinklo valdytojo veiklos rezultatų planas. Jei per atskaitinį laikotarpį tikslai nepasiekiami, Komisija taiko atitinkamas taisomąsias priemones, nurodytas veiklos rezultatų plane. Tuo tikslu taikomos veiklos rezultatų plano metinės vertės.“;
4)
III priedo 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
„3. Aplinkosauga
Maršrutų planavimas- pirmąjį atskaitinį laikotarpį netaikoma. Antrąjį ataskaitinį laikotarpį - pagal veiklos rezultatų planą naudojamo maršrutų planavimo proceso ir jo suderinamumo su tinklo valdytojo sukurtu Europos maršrutų tinklo gerinimo plano rengimo procesu įvertinimas.
4. Pajėgumas
Užlaikymo lygis- numatomo maršrutinės ATFM užlaikymo lygio, taikomo veiklos rezultatų planuose, palyginimas su atskaitine verte, gauta per Eurokontrolės vykdomą pajėgumo planavimo procesą ir nurodyta tinklo valdytojo tinklo veiklos plane.“
27 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 7 d.