РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 януари 2012 година
относно държавна помощ SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), предоставена от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt.
(нотифицирано под номер C(2011) 9316)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/150/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (1), относно държавна помощ C 38/10, (ex NN 69/10) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като имат предвид, че:
I. КОНТЕКСТ И ПРОЦЕДУРА
(1)
След няколко неуспешни опита за приватизация, през 2007 г. унгарската държава сключи споразумение за покупко-продажба с AirBridge Zrt. (наричан по-долу „AirBridge“) относно 99,95 % от акциите на националния превозвач Malév Hungarian Airlines Zrt. (наричан по-долу „Malév“). AirBridge изплати 200 милиона HUF (740 000 EUR (3)) за придобиване на акциите. Комисията получи уведомление относно споразумението за приватизация в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС, но впоследствие то беше оттеглено (4).
(2)
Вследствие на финансовите затруднения на новия собственик руската Външноикономическа банка „Внешэкономбанк“ (наричана по-долу „VEB“) придоби дял от 49,5 % в AirBridge и стана непряк акционер в Malév.
(3)
През март 2010 г. Комисията научи от прессъобщения за намерението на унгарската държава да ренационализира Malév. С електронно писмо от 2 март 2010 г. унгарските органи потвърдиха тези прессъобщения.
(4)
На 10 март 2010 г. Комисията получи жалба с електронно писмо от Wizz Air, нискобюджетен въздушен превозвач със седалище в Унгария и основен конкурент на Malév в Унгария. В тази жалба се твърди, че дружеството Malév е получило държавна помощ, която е незаконна и несъвместима с вътрешния пазар, посредством редица различни мерки. С писмо от 29 март 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до унгарските органи заедно с искане за допълнителна информация. На 30 април 2010 г. Унгария представи мнения относно същността на тази жалба, като даде отговори на поставените в нея въпроси.
(5)
На среща с унгарските органи на 5 май 2010 г. същите посочиха, че възнамеряват да преструктурират въздушния превозвач. Те обаче изтъкнаха също така, че все още не знаят колко всеобхватно ще бъде това преструктуриране.
(6)
Комисията получи втора жалба (от конкурент, който не се съгласи да бъде разкрита идентичността му) на 5 октомври 2010 г., която беше препратена на унгарските органи с писмо от 21 октомври 2010 г. На 19 ноември 2010 г. унгарските органи представиха мнения относно същността на тази жалба.
(7)
На 14 юли 2010 г. и 8 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи, като отговори бяха получени на 11 август 2010 г., 16 август 2010 г., 5 октомври 2010 г., 3 ноември 2010 г. и 23 ноември 2010 г.
(8)
При тези обстоятелства на 21 декември 2010 г. Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС (наричано по-долу „решението за откриване на процедура“) относно твърдението за различни мерки за държавна помощ, приведени в действие в полза на Malév.
(9)
На 24 февруари 2011 г. Унгария представи своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедурата.
(10)
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 26 май 2011 г. (5) Мнения бяха получени от две заинтересовани страни: от Wizz Air на 26 юни 2011 г. и от конкурент (нежелаещ да бъде разкрита идентичността му) на 28 юни 2011 г.
(11)
На 6 юли 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Унгария. На 5 септември 2011 г. Унгария представи мнения относно коментарите на третите страни.
(12)
След решението за откриване на процедурата в Брюксел се състояха две срещи между службите на Комисията и унгарските органи: на 10 юни 2011 г. и на 19 октомври 2011 г.
(13)
На 26 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи и Унгария отговори с писмо от 25 октомври 2011 г.
II. MALÉV И РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
II.1. Дружеството
(14)
Седалището на Malév е на Международната аерогара „Ференц Лист“ в Будапеща и към настоящия момент въздушният превозвач работи с парк от 22 въздухоплавателни средства (6) до дестинации в Европа и Близкия Изток. През 2009 г. той е превозил 3,2 милиона пътници (7).
II.2. Периодът преди приватизацията от 2007 г.
(15)
Унгарските органи направиха няколко опита да приватизират Malév. През 1992 г. 35 % от акциите на Malév бяха продадени на контролиран от държавата италиански консорциум от Alitalia и Simest. През 1997 г. Alitalia-Simest продаде своя дял на консорциум от две частни унгарски банки (OTP и MKB). През 1999 г. повечето частно притежавани акции са изкупени обратно от държавата, в резултат на което държавната собственост възлиза на 97 %.
(16)
Дружеството Malév, наред с много други въздушни превозвачи, претърпя значителни щети от спада в авиационния пазар след събитията през септември 2001 г. и започна да реализира загуби (вж. таблица 1 по-долу).
(17)
В този контекст държавата отново взе решение да приватизира Malév.
II.3. Приватизацията от 2007 г. и Malév под частен контрол
II.3.1. Продажбата на AirBridge
(18)
Дружеството има нужда от рекапитализация, а държавата, като собственик, беше с ограничени възможности да финансира такава инвестиция. Поискани са оферти за Malév и в началото на 2007 г. беше решено, че най-добрата оферта е на дружеството със специална цел „AirBridge“. AirBridge предложи атрактивен и икономически осъществим бизнес план и план за преструктуриране.
(19)
На 23 февруари 2007 г. беше сключено споразумение за покупко-продажба, съгласно което 99,95 % от акциите на Malév са продадени на AirBridge. 49 % от акциите на AirBridge са били собственост на Борис Абрамович (8), руски бизнесмен, притежаващ мажоритарен дял в няколко руски авиационни компании (KrasAir и Обединени руски авиационни компании AirUnion), а 51 % - на отделни унгарски граждани. Ето защо очакванията са били, че заедно с бизнес плана и плана за преструктуриране AirBridge ще допринесе с ноу-хау и ефективно управление на Malév.
(20)
Най-съществените елементи от това споразумение са:
а)
AirBridge закупува 99,95 % от акциите на Malév за 200 милиона HUF (740 000 EUR). Не по-късно от 31 декември 2008 г. AirBridge се задължава да осигури финансиране (9) в размер на 50 милиона EUR.
б)
Заем, предоставен през 2003 г. на Malév от Унгарската банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank, наричана по-долу „MFB“), която е 100 % държавна собственост, в размер на 76 милиона EUR, е изваден от счетоводния баланс на Malév и прехвърлен на дружеството със специална цел на Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., наричано по-долу „MAVA“), което е 100 % държавна собственост.
в)
Полученият през 2003 г. заем от MFB е деноминиран в EUR, гарантиран на 100 % от държавата, с лихвен процент тримесечна референтна ставка IBOR + 0,5 %. Първоначалният падеж на заема е 2013 г., като главницата трябва да бъде изплатена на една вноска на падежа. С прехвърлянето на главницата и лихвите на MAVA падежът на заема също е удължен до 2017 г.
г)
Според унгарските органи активи на стойност 76 милиона EUR са прехвърлени на MAVA заедно със заема. Тези активи включват търговската марка Malév, керосинопровод и един самолет В767. Ако Malév реализира печалба, дружеството следва да изплати на MAVA и 25 % от печалбите след данъчно облагане. AirBridge предоставя на MAVA и банкова гаранция от VEB за покриване на изплащането на заема в размер до 32 милиона EUR.
д)
Освен това Malév ще изплаща на MAVA сумата от 200 000 EUR годишно като роялти за използване на наименованието и логото „Malév“. AirBridge се задължава да продължи да използва марката и да гарантира дейността на дружеството като въздушен превозвач до 31 декември 2017 г., когато е новият падеж на заема.
е)
Malév ще вземе обратно на лизинг самолета В767 - прехвърлен на MAVA (вж. буква б) по-горе) - от MAVA за периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2017 г. (10)
(21)
Назначено е ново ръководство и са въведени редица мерки за икономии и генериране на приходи. Последните включват прекратяване на превози на дълги разстояния и съкращения на персонала. Според Унгария обаче, тъй като тези мерки съвпадат с голямо увеличение на цените на горивото, те като цяло не са оказали въздействие върху рентабилността на дружеството.
(22)
Финансовото положение на Malév продължи да се влошава и 4 месеца по-късно на дружеството липсва необходимата ликвидност за изплащане на роялти за използването на търговската марка „Malév“.
(23)
Според Унгария плащанията за самолета В767, взет на лизинг от MAVA, не са „спрени“, след като Malév решава да прекрати полетите на дълги разстояния, тъй като Malév „признава“ тези задължения и е налице само закъснение на плащанията, върху което се изплащат лихви.
(24)
През втората половина на 2008 г. последиците от глобалната финансова криза започват да се усещат от Malév, както и от неговите руски партньори. Няколко от авиационните компании на г-н Абрамович изпадат в несъстоятелност. Оказва се, че самото дружество AirBridge вече не е в състояние да финансира Malév и не изпълнява задължението си да върне заема на VEB. Тъй като 49 % от акционерната собственост в AirBridge са заложени във VEB, VEB придобива тези акции. VEB посочва, че е готова да финансира и занапред Malév, но като банка, а не като собственик.
II.3.2. Продажба на Malév Ground Handling
(25)
Както бе посочено по-горе, в началото на 2009 г. финансовото положение на Malév се влошава още повече. Поради това акционерите му се обръщат към държавното холдингово дружество Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., (наричано по-долу „MNV“) с предложението да продаде на MNV Malév Ground Handling, 100 % дъщерно дружество на Malév (наричано по-долу „Malév GH“).
(26)
Според Унгария Malév GH е било тогава и все още е, стабилно във финансово отношение предприятие.
(27)
През януари 2009 г. е подписано (и през февруари изменено) предварително споразумение за продажба, предвиждащо авансови плащания в размер на 4,3 милиарда HUF (16 милиона EUR). MNV извършва авансови плащания в полза на Malév през януари и февруари 2009 г. Тези авансови плащания подлежат на възстановяване в рамките на два работни дни, ако в резултат на правния и финансовия анализ MNV реши да не подписва окончателното споразумение за покупко-продажба. Това задължение за потенциално възстановяване е гарантирано с обезпечителни споразумения. През юли 2009 г. MNV решава в крайна сметка да прекрати сделката, с което възстановяването на покупната цена става дължимо.
(28)
Авансовото плащане не е възстановено на MNV. Лихвите, дължими по авансовите плащания, не са изплатени на MNV (11).
II.3.3. Отлагане на данъци
(29)
От януари 2007 г. до март 2010 г. унгарската Агенция за данъчен и финансов контрол (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, наричана по-долу „APEH“), разрешава на Malév да отложи или да разсрочи плащанията по различни видове данъчни и социалноосигурителни задължения. APEH не успява да събере просрочените задължения, считано от юли 2008 г., и дори впоследствие разрешава разсрочването на допълнителни плащания. През март 2010 г. данъчните и социалноосигурителните задължения на Malév (главница и лихви за просрочено плащане) възлизат общо на 13,7 милиарда HUF (51 милиона EUR). За цялата група Malév тази сума възлиза на 16,8 милиарда HUF (62 милиона EUR). На 11 март 2010 г. оставащият баланс по текущата сметка на Malév с APEH е уреден чрез използване на част от паричните средства, получени чрез посоченото по-долу увеличение на капитала през февруари 2010 г.
II.4. Ренационализацията от 2010 г. и Malév под държавен контрол
II.4.1. Причини, довели да ренационализацията на Malév
(30)
През 2010 г. е било невъзможно да се намерят частни инвеститори, които да придобият собствеността върху Malév от AirBridge/VEB като главен акционер. По-специално VEB не е имала намерение да финансира въздушния превозвач като стратегически инвеститор. Финансовите резултати на дружеството остават слаби, както се вижда от таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Показатели за ефективност на Malév за периода 2003-2010 г. (милиарди HUF)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Печалба преди лихви, данъци и амортизация
печалба/(загуба)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Печалба преди лихви и данъци
печалба/(загуба)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Нетен резултат
печалба/(загуба)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Източник:
Информация, предоставена от унгарските органи, и от финансовите отчети на Malév за 2010 г.
(31)
Вместо да преминат към ликвидация унгарските органи решават да преговарят с VEB и AirBridge с цел да се опитат да подобрят търговската позиция на Malév в средносрочен до дългосрочен план.
II.4.2. Увеличение на капитала през февруари 2010 г.: замяна на дълг срещу собствен капитал и свеж капитал
(32)
На 26 февруари 2010 г. VEB, AirBridge, MNV, Malév и унгарското правителство се споразумяват за увеличение на капитала с 25,4 милиарда HUF (94 милиона EUR), осъществено отчасти чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и отчасти чрез размяна на дълг срещу собствен капитал на авансово плащане в полза на Malév плюс начислени върху това лихви (вж. раздел II.3.2 по-горе), общо 4,7 милиарда HUF (17 милиона EUR). Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF (5,4 милиона EUR) срещу собствен капитал. В резултат вземанията срещу Malév отпадат и предишните кредитори стават собственици на част от дружеството.
(33)
Преди увеличението наличният регистриран капитал в Malév е намален почти до нула за компенсиране на част от натрупаните загуби и за да бъде отразен фактът, че наличните акции в Malév са загубили стойността си. Регистрираният капитал на Malév е увеличен след това посредством издаване на нови акции с единична номинална стойност 0,01 HUF. Развитието състоянието на Malév по отношение на собствения капитал е показано на фигура 1 по-долу.
(34)
Сумата от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR), внесена от MNV в брой, дава възможност на Malév да изплати всички данъчни задължения (вж. съображение 29 по-горе) и да стабилизира временно дейността си.
(35)
След увеличението на капитала държавата става собственик на 94,6 % от акциите на Malév, а делът на AirBridge/VEB е намален до минимум.
Фигура 1
Развитие на състоянието на Malév по отношение на собствения капитал
II.4.3. Май-август 2010 г.: Акционерни заеми и преобразуване в собствен капитал
(36)
През периода от май до август 2010 г. унгарската държава предоставя на Malév чрез MNV редица „акционерни заеми“ на обща сума 9,2 милиарда HUF (34 милиона EUR).
(37)
Първият от тези заеми през май 2010 г. е в размер на 2,16 милиарда HUF (7,9 милиона EUR). Той е описан като тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %. Изплащането е извършено с еднократно плащане на падежа, а залог са акциите на Malév GH.
(38)
Вторият от тези заеми през юни 2010 г. в размер на 1,34 милиарда HUF (4,9 милиона EUR) е отново тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, изплащането е пак с еднократно плащане на падежа, а като обезщетение служи залог на акциите на Malév GН.
(39)
През август 2010 г. е предоставен трети акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR). Той отново е тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, който трябва да се изплати чрез еднократно плащане на падежа. В този случай обезпечението е под формата на залог на самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ).
(40)
На 24 септември тези три заема на обща стойност 9,2 милиарда HUF (33,6 милиона EUR), заедно с дължимите по тях лихви (обща сума 9,4 милиарда HUF или 34,3 милиона EUR), са преобразувани от дълг в собствен капитал в Malév и съответните обезпечения отпаднат.
II.4.4. Септември 2010 г.: допълнително увеличение на капитала и акционерен заем
(41)
На 24 септември 2010 г. MNV също увеличава капитала на Malév чрез допълнителна инжекция в размер на 5,3 милиарда HUF (19,3 милиона EUR) парични средства. По този начин акционерното участие на MNV (т.е. на държавата) в Malév се е увеличило до 96,5 %.
(42)
На същата дата държавата предоставя на Malév още един акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR) със срок на изплащане 3 години при лихвен процент 9,97 %. Първото лихвено плащане ставало дължимо шест месеца след датата на предоставяне на заема, а изплащането на главницата е чрез еднократна сума на падежа. Обезпечението по този заем е регистрираният залог на самолета HA-LNA CRJ със стойност на активите от около 1,8 милиарда HUF и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
III. ОБОБЩЕНИЕ НА МЕРКИТЕ, КОИТО СА ОБЕКТ НА РАЗСЛЕДВАНЕ
(43)
В решението за откриване на процедурата Комисията проучи дали посочените по-долу мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
-
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от дружество MALÉV MAVA, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост, възлизащ на 76 милиона EUR, заедно с някои активи на Malév. Падежът на заема е удължен най-много до 2017 г.;
-
Мярка 2: предоставянето на паричен инструмент от 4,3 милиарда HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие отпаднало) закупуване от MNV на дъщерното предприятие за наземно обслужване на Malév (Malév GH), което според унгарските органи е стабилно във финансово отношение предприятие. Въпреки че сделката не е реализирана, това авансово плащане по продажната цена не е възстановено;
-
Мярка 3: отлагането на различни данъци социалноосигурителни вноски, дължими между януари 2007 г. и март 2010 г. През март 2010 г. дължимите данъци и социалноосигурителни вноски на Malév възлизат на 13,7 милиарда HUF;
-
Мярка 4: през февруари 2010 г. увеличение на капитала на MNV в размер на 25,4 милиарда HUF, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH (вж. мярка 2) плюс лихви на обща стойност 4,7 милиарда HUF. (Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF срещу собствен капитал);
-
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема, възлизащи общо на 9,2 милиарда HUF и предоставени на Malév от MNV. И трите заема в HUF са с лихвен процент 9,97 % при изплащане на главницата чрез еднократна сума на падежа (и трите транша за три години). Първите два транша, възлизащи общо на 3,5 милиарда HUF (13 милиона EUR), са обезпечени от дъщерното дружество Malév GH, а третият транш от 5,7 милиарда HUF (21 милиона EUR) - със самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ);
-
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуване на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях) от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
-
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF в парични средства. Акционерното участие на държавата нараства на 96,5 %;
-
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF с лихвен процент 9,97 % и погасяване на главницата чрез еднократна сума на падежа. Заемът е обезпечен чрез посочения по-горе самолет HA-LNA CRJ и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
(44)
В решението за откриване на процедурата Комисията постави също така въпроса дали тези мерки, доколкото те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, са съвместими с вътрешния пазар с оглед на изключенията, залегнали в ДФЕС, и по-специално с Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (12) (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“).
IV. МНЕНИЯ ОТ УНГАРИЯ
(45)
В своя отговор на решението за откриване на процедурата Унгария повтори описаните по-горе факти и даде допълнителни обяснения за причините, довели до затрудненията на въздушния превозвач. Унгария потвърди също така, че Malév е отговаряло на условията за предприятие в „постоянно затруднение“ по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране, считано най-малко от второто полугодие на 2006 г.
(46)
Преди откриването на официалната процедура по разследване унгарските органи твърдяха накратко, че всички мерки отговарят на принципите за инвеститор в условията на пазарна икономика и за кредитор в условията на пазарна икономика.
(47)
Във връзка с мерките, съпътстващи продажбата на Malév на AirBridge, унгарските органи твърдяха, че тези мерки съответстват на пазара поради обезпечението, учредено като гаранция за придобиването на заема от MAVA. Що се отнася до неуспешната продажба на Malév GH, те твърдят, че на Malév не е дадено предимство, тъй като късното възстановяване на продажната цена е било адекватно обезпечено и върху продажната цена са начислени лихви. По отношение на отлагането на данъци те твърдят, че за тези суми е имало обезпечение, че са били начислени всички приложими лихви и санкции, както и че подобни отлагания са общи мерки. Относно ренационализацията на Malév унгарските органи заявяват, че са могли да изпълнят принудително вземанията си от Malév, което би довело до несъстоятелност и ликвидация на дружеството. Ако бяха направили това, те биха възстановили според тях само малка част от своите вземания (остатъка след частта, покрита от гаранцията на VEB, посочена в съображение 20 по-горе). Освен това това би предизвикало значителни отрицателни последици за националната икономика (13).
(48)
Във връзка с акционерните заеми и последвалото им преобразуване в собствен капитал на Malév държавата счита, че те не са дали предимство на Malév, тъй като тези заеми са били във всеки момент напълно обезпечени с активи, че са приложени съответстващи на пазара лихвени проценти и че при превръщането в собствен капитал са взети предвид всички дължими лихви.
(49)
Унгарските органи не представиха нови елементи след решението за откриване на процедурата. В мненията на Унгария относно решението за откриване на процедурата не се съдържат нови елементи в подкрепа на твърдението, че по своето естество мерките не са помощ, нито има информация, която да обоснове съвместимостта на приведените в действие мерки с вътрешния пазар и по-специално с Насоките за оздравяване и преструктуриране.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(50)
Двама конкуренти представиха мнения (вж. съображение 10 по-горе) - и двете в подкрепа на разследването на Комисията.
(51)
Конкурентът, който настоява да не се разкрива идентичността му, твърди, че някои частни инвеститори са били заинтересовани да придобият контролно участие в Malév, което доказва, че Унгария е имала реални опции като алтернатива на ренационализацията на Malév през 2010 г.
(52)
Wizz Air оценява общата пазарна стойност на активите, прехвърлени на MAVA заедно със заема на MFB (мярка 1), включително търговската марка Malév, керосинопровод и самолет В767, на не повече от 27 милиона EUR, което е значително по-малко от размера на заема. Поради това Wizz Air заключава, че тази транзакция не може да се счита за извършена на принципа на сделката между несвързани лица и че тя е дала значително предимство на Malév.
(53)
Що се отнася до отлагането на данъци (мярка 3), Wizz Air твърди, че съгласно унгарското законодателство частно предприятие във финансово състояние, подобно на това на Malév, не може нито автоматично, нито по изключение да се възползва от отлагане на данъците, подобно на разглежданото.
VI. СТАНОВИЩЕ НА УНГАРИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(54)
След като Комисията удължи срока за отговор, на 5 септември 2011 г. Унгария отговори на тези мнения. Унгария продължава да твърди, че мерките в миналото са били оправдани въс основа на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. съображение 59 по-долу) и следователно не представляват държавна помощ. Според Унгария наличието на цели на държавната политика не засяга естеството на мерките, които не представляват държавна помощ.
(55)
Унгария заяви, че не е имало реални варианти и че единствено ренационализацията е позволила на унгарските органи да възвърнат пълния си оперативен контрол над Malév, като е дала възможност на националния превозвач да изпълни на практика процедурата по преструктуриране, започната от него през 2007 г. с цел да се осигури търговският успех на дружеството. Относно мярка 1 Унгария счита, че стойността на въпросните активи отговаря на стойността на заема. По отношение на мярка 3 Унгария заяви, че унгарските данъчни органи са третирали Malév като всеки друг данъкоплатец в подобно положение.
VII. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
VII.1. Общи бележки
(56)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Съгласно тази разпоредба „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(57)
С оглед на тази разпоредба Комисията ще оцени дали оспорваните мерки в полза на Malév представляват държавна помощ.
(58)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на търговията и нарушаването на конкуренцията са безспорни и дори не бяха оспорени от унгарските органи. Malév се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. (14) Въпросните мерки са дали възможност на Malév да продължи своята дейност, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
(59)
Що се отнася до държавните ресурси и възможността мерките да се отнесат към държавата, това също не беше оспорено от Унгария. APEH е унгарската данъчна служба и в това си качество очевидно може да бъде отнесена към държавата. MNV е държавното холдингово дружество. Неговите задължения са изложени в най-важните рамкови правила на Закона за държавните активи. MNV изпълнява решенията на правителството и на компетентния министър. Що се отнася до MAVA, това дружество също е 100 % държавна собственост (чрез MNV) и - както поясняват унгарските органи - представлява „еманация на унгарската държава“.
(60)
Колкото до избирателния характер, с изключение на мярка 3 (отлагане на изплащането на данъци), той не беше оспорен от Унгария. Мерките са имали за цел да поставят в по-благоприятно положение само едно дружество, Malév.
(61)
По-долу е представена оценка дали в разглежданите мерки има икономическо предимство в полза на Malév.
(62)
По този въпрос Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на общностното право, ако допълнителен капитал бъде предложен на „предприятие“ при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до „поставяне в по-благоприятно положение“ определеното предприятие по смисъла на този член. За да определи дали е предоставено такова предимство, Комисията прилага „принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика“. Съгласно този принцип, когато при подобни обстоятелства „частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да е бил мотивиран да направи въпросната капиталова вноска“, не става въпрос за държавна помощ. Комисията трябва следователно да прецени „дали частен инвеститор би участвал във въпросната транзакция при същите условия“ (15). Поведението на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор (16), чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за даден коефициент на възвръщаемост (17).
(63)
Съгласно практиката на Съда на Европейския съюз „макар действията на частния инвеститор, с които трябва да се сравнява намесата на публичния инвеститор, преследващ цели, свързани с икономическата политика, да не са непременно действия на обикновен инвеститор, който влага капитал с цел повече или по-малко краткосрочно реализиране на печалба, те трябва да бъдат поне действия на частен холдинг или на частна група от предприятия, които следват структурна обща или отраслова политика, и трябва да бъдат ръководени от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (18).
(64)
Освен това „…[с]равнението между поведението на публичен и частен инвеститор трябва да бъде направено по отношение на това, какво отношение би имал частният инвеститор по време на въпросната транзакция, като се имат предвид наличната информация и предвидените развития към този момент“ (19).
(65)
Анализът и оценката на Комисията трябва да включва „всички съответни елементи на спорната транзакция и на нейния контекст“. Това включва финансовото положение на предприятието получател и на съответния пазар. Въз основа на горепосочените съображения основният въпрос, който Комисията желае да проучи, е дали предприятието е получило „икономическо предимство, което не би получило в нормални пазарни условия“ (20).
(66)
Комисията отбелязва също така, че в съответствие с установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика се прилага и към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, възниква въпросът дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (21).
VII.2. Оценка на съвкупността от мерки
(67)
Както вече беше посочено в решението за откриване на процедурата, за оценката на разглеждания случай се взема предвид решението по делото BP Chemicals (22). Всъщност Комисията счита, че мерките не са автономни, а са свързани по своята хронология, финансовото положение на Malév и окончателния си характер, тъй като всички те имат за цел запазване на жизнеспособността на въздушния превозвач и разрешаване на проблемите с нужната му ликвидност и недостатъчната капитализация поради понесените от дружеството загуби. В мненията си относно решението за откриване на процедурата Унгария твърди също така, че различните стъпки на „процеса“ са „неотделими“ и всички мерки са били насочени към една цел, а именно да се осигури оперативната дейност на въздушния превозвач, като се намери стратегически инвеститор.
(68)
От отговорите на Унгария стана ясно, че мерките, приложени от Унгария в полза на Malév, са мотивирани от съображения на държавната политика, а не от грижа за бъдещата рентабилност на дружеството. Унгария неколкократно подчерта провала на приватизацията и значението на Malév за националната икономика. Признато бе, че при предприемане на мерките държавата се е съобразявала с „ролята на въздушния превозвач за националната инфраструктура, пазара на труда и интереса на доставчиците“. Унгарските органи подчертаха също така, че няма частен инвеститор, който да е готов да придобие дружеството в настоящата му форма. Поради това на Комисията се налага изводът, че никой частен инвеститор не би действал като унгарското правителство при подобни обстоятелства, когато е предприело мерки. В допълнение Комисията напомня също така, че в решението по делото Boch Съдът на Европейския съюз посочва, че „въпросът е по-специално дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрана всички съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (23).
(69)
С оглед на лошите финансови резултати на Malév в течение на дълъг период от време (вж. таблица 1 и съображения 103-104 по-долу) и твърдението на унгарските органи, че въздушният превозвач е бил в постоянно затруднение поне от 2006 г. насетне, възвращаемост, която да е приемлива за частен инвеститор, би могла да се очаква само ако дружеството беше извършило драстично преструктуриране. Нито Унгария, нито Malév приведоха обаче доказателства, че такъв план за преструктуриране е бил в основата на някоя от разглежданите мерки.
(70)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че мерки 1-8 в своята съвкупност не отговарят на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Тази оценка се потвърждава допълнително от индивидуалния анализ на всяка от мерките.
VII.3. Индивидуална оценка на мерки 1-8
VII.3.1. Мярка 1
(71)
Според Унгария дейността на MAVA е сведена до еднократна функция, а именно притежаване на определени активи, които са бивша собственост на Malév, и дейност като „посредник на определени плащания между Malév и MFB“. Дружеството MAVA е създадено именно за тази цел.
(72)
Относно дълга в размер на 76 милиона EUR, прехвърлен на MAVA, това е по силата на споразумение за заем от 2003 г. между Malév и MFB. Дългът е подлежал на изплащане на една вноска на падежа и е обезпечен с държавна гаранция. Този заем от 2003 г. беше включен в списъка на съществуващите мерки за помощ в Договора за присъединяване (24). В споразумението от 2007 г. падежът на заема беше обаче удължен до 2017 г. Поради това, считано от 2007 г., мярката не може вече да бъде разглеждана като съществуваща мярка за помощ. В действителност продължаването на дадена мярка за помощ представлява нова схема за помощ в съответствие с член 4, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 794/2004 (25).
(73)
Разследването показа, че тази транзакция (т.е. удължаването на падежа на дълга, създаването на MAVA, прехвърлянето на дълга на MAVA, прехвърлянето на активите на MAVA и споразуменията за обратен лизинг) е имала за цел единствено преструктуриране на дълга на Malév. Унгария сама призна, че от MAVA никога не се е очаквало да бъде печелившо дружество. В резултат на тази транзакция дългът (заедно с активите) е бил изваден от счетоводния баланс на Malév.
(74)
Твърдението на Унгария, че финансовите задължения, поети от Malév и AirBridge, са били достатъчни за покриване на разходите на MAVA, не може да бъде прието като доказателство, че транзакцията отговаря на изискванията на пазара, тъй като никой субект на частния пазар не би имал стимул да действа по същия начин. Що се отнася до предложените обезпечения, те са имали за цел да дадат на MAVA възможност да изплати дълга си на падежа на заема, т.е. през 2017 г. (26) Никой частен инвеститор не би поел такъв риск, а именно да придобие активи с несигурна бъдеща стойност срещу определено задължение за изплащане.
(75)
Въпреки че унгарските органи предоставиха доста пълни оценки (27) за самолета В767 (28) и керосинопровода (29), предоставената оценка (метод на дисконтирания паричен поток) за търговската марка Malév (56 милиона EUR) е нелогична и силно зависима от резултатите от дейността на въздушния превозвач, така че резултатът от нея не може да бъде приет като обективна стойност за марката Malév, по-специално като се имат предвид състоянието и резултатите на дружеството. С оглед на факта, че държавата е осъзнавала вероятността Malév да не бъде в състояние да изпълни задълженията си за изплащане на роялти такси за марката, методът на дисконтирания паричен поток би следвало да доведе до нулева стойност. При тази специфична договорна конструкция стойността на марката не може следователно да се приеме като достатъчно обезпечение.
(76)
Договарящите се страни трябва да са били наясно, че Malév, като дружество в затруднение още от 2007 г., не е имало реалната възможност да изпълни в достатъчна степен задължението си за изплащане на роялти такси за марката. В действителност след тази транзакция „разходите“ на MAVA (т.е. лихвените плащания на MFB) не са могли да бъдат покрити от изплащаните от Malév такси за марката. Дружеството MAVA така и не е предприело никакви стъпки за принудително събиране на дължимите плащания.
(77)
Що се отнася до гаранцията на VEB от 32 милиона EUR, тя е била предназначена да покрие не само главницата, но и редовните лихвени плащания, дължими от MAVA на MFB.
(78)
В този контекст и с оглед на факта, че на MAVA не е била прехвърлена подходяща еквивалентна сума, изваждането на дълга от счетоводния баланс на дружеството трябва да се разглежда като предимство в полза на Malév.
VII.3.2. Мярка 2
(79)
Относно авансовото плащане от MNV за (провалилата се впоследствие) продажба на GH, съгласно експертната оценка, представена от Унгария, през 2009 г. GH е имало нетна стойност на активите 1,6 милиарда HUF и очаквана пазарна стойност 3,5 милиарда HUF. В действителност през януари 2009 г. MNV е изплатило на Malév 1,6 милиарда HUF като авансово плащане. Това плащане е обезпечено със залог на реактивен самолет HA-LNA CRJ (прогнозна пазарна стойност 1,8 милиарда HUF). През февруари 2009 г. предварителното споразумение за продажба е изменено и MNV плаща допълнително 2,7 милиарда HUF (общо 4,3 милиарда HUF) и за същия самолет е регистриран втори залог.
(80)
В своите мнения относно решението за откриване на процедурата унгарските органи признават, че всъщност авансовото плащане е предприето, за да се обезпечи ликвидността на Malév по време на етапа на преговори по ренационализацията.
(81)
Във съответствие с предварителното споразумение за продажба изплащането на тази сума става дължимо незабавно (2 работни дни) в случай че транзакцията е неуспешна. MNV не предприема обаче никакви стъпки за връщане на този дълг, след като MNV се оттегля от сделката през юли 2009 г. Начислени са (но така и не са изплатени) само ex post лихви, когато дългът е заменен срещу собствен капитал през 2010 г. По този начин Malév е разполагало с тези парични средства безплатно.
(82)
Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е наложено принудително, след като е станало дължимо през юли 2009 г. Освен това предимство е получено дори преди това в момента, когато предварителното споразумение за продажба е изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над очакваната пазарна цена на дружеството), без да бъде достатъчно обезпечено.
VII.3.3. Мярка 3
(83)
Относно многократното отлагане на данъци и социалноосигурителни задължения от данъчните органи Комисията отбелязва, че въз основа на отговорите на Унгария става ясно, че през периода 2006-2007 г. Malév е поискала отлагане на данъци в 12 различни случая (отнасящи се до различни плащания). Данъчните органи са разрешили отлагането всеки път. Съгласно съответното унгарско законодателство разрешаването на подобно отлагане подлежи на оценка и може да бъде отказано. Следователно мярката трябва да бъде разглеждана като избирателна (30).
(84)
До юли 2008 г. законоустановените лихви са начислявани и изплащани от Malév съгласно графика за отлагане. В своите решения като причини за това данъчните органи цитират затрудненото положение на Malév и предвиденото на този етап преструктуриране.
(85)
Считано от юли 2008 г. Malév обаче спира изплащането на своите данъци и социалноосигурителни вноски, както и на лихвите (с изключение на едно частично плащане през декември 2008 г.) и данъчните органи нe предприемат нищо за изплащането на тези задължения. Нещо повече, разсрочени са и допълнителни плащания, след като Malév не е спазило споразуменията за отлагане. Считано от април 2009 г. данъците и социалните плащания, дължими от този момент (т.е. не предишните, просрочени вече плащания), вече не са дори разсрочвани, без APEH да предприеме каквито и да било конкретни действия за принудително връщане на някое от задълженията.
(86)
Комисията счита, че никой частен кредитор не би постъпил като унгарската държава. В действителност не са били предприети никакви конкретни стъпки за принудително връщане на дълга, считано от юли 2008 г. Освен това въпреки известни усилия за преструктуриране финансовото положение на дружеството остава много слабо (вж. таблица 1 по-горе) и е имало много малко или изобщо не е имало никакви изгледи дружеството да стане отново рентабилно. При подобни обстоятелства един частен кредитор би предприел принудително изпълнение на споразумението. Освен това след като Malév не е спазило споразуменията за разсрочване, никой частен кредитор не би се съгласил на допълнително разсрочване.
(87)
Следователно, считано не по-късно от юли 2008 г., отказът на митническите органи да предприемат принудително изплащане на данъците и социалноосигурителните вноски и допълнителното разсрочване са предоставили предимство на Malév.
VII.3.4. Мярка 4
(88)
По отношение на увеличението на капитала от февруари 2010 г., посредством което държавата ренационализира въздушния превозвач, в който тя не притежава участие след неговата приватизация, най-поразителният факт е, че докато 99,5 % от Malév са продадени за цена, равностойна приблизително на 740 000 EUR през 2007 г., през 2010 г. държавата заплаща де факто равностойността на 94 милиона EUR, за да си върне 94,6 % от собствеността (посредством увеличението на капитала, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH в размер на 4,7 милиарда HUF), т.е. 127 пъти повече от първоначалната продажна цена. Това поведение на държавата, по-специално с оглед на факта, че междувременно дружеството трупа загуби, продължава да има отрицателен собствен капитал и липсва план за преструктуриране, не съответства на пазара. В действителност унгарските органи сами признаха, че дружеството е било в „постоянно затруднение“ и никой частен инвеститор не е бил готов да закупи Malév в началото на 2010 г.
(89)
Докато увеличението на капитала възлиза на 25,4 милиарда HUF (т.е. на сумата, платена от унгарската държава за възвръщане на 94,6 % от собствеността на въздушния превозвач), към момента на замяната на дълг срещу собствен капитал дружеството Malév има отрицателен собствен капитал в размер на 41 милиарда HUF (152 милиона EUR), натрупани загуби в размер на 51 милиарда HUF (189 милиона EUR) и общ дълг в размер на 75 милиарда HUF (278 милиона EUR) (31). Съгласно финансовите отчети за 2010 г. в началото на 2010 г. „финансовите проблеми на въздушния превозвач бяха сериозни, дългът достигна драматично равнище, на практика източници на финансиране не съществуват. […] Поради отсъствието на стратегически собственик търговско финансиране липсваше.“ В действителност въздушният превозвач е понасял загуби най-малко от 2003 г. насетне без реалистични изгледи за връщане към жизнеспособност, като дори частният собственик не е успял да промени положението в дружеството. При тези обстоятелства е било ясно, че увеличението на капитала няма да бъде достатъчно за връщане на дружеството към жизнеспособност и че след ренационализацията Malév ще има нужда от допълнителен капитал и ликвидност, за да може просто да продължи дейността си. Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
(90)
Относно твърдението на Унгария, че за държавата е било по-изгодно да национализира дружеството, отколкото да предяви искове срещу Malév, Комисията отбелязва следното. Както признава Унгария, в случай на несъстоятелност тя би си върнала много малка част от своите вземания, като се изключат покритите от гаранцията на VEB вземания. (В действителност стойността на активите на Malév е отрицателна към момента на транзакцията.) От друга страна, унгарската държава е решила да запази жизнеспособността на въздушния превозвач чрез замяна на дълга му и инжекция на свежи парични средства в размер на 20,7 милиарда HUF (около 77 милиона EUR). Никой частен инвеститор не би поел тази допълнителна финансова тежест при подобни обстоятелства, особено когато няма реални шансове за връщане на дружеството към жизнеспособност.
(91)
Комисията отбелязва също така, че по същото време, когато унгарската държава увеличава капитала на Malév, AirBridge (непряко VEB) също заменя своя дълг в размер на 1,4 милиарда HUF срещу собствен капитал. Тази сума обаче представлява само 5 % от новия капитал, като освен заменения дълг държавата също внася значителна сума свеж капитал. В действителност инжекцията на свежи пари възлиза на 77 % от увеличението на капитала. Освен това, с оглед на лошото финансово състояние на Malév, изгледите на AirBridge да бъде изплатена тази сума са били много ограничени или изобщо са липсвали. Следователно поведението на частната страна в този случай се различава съществено от това на унгарската държава и въз основа на него не може да се приеме, че държавата е имала поведение на частен инвеститор.
Таблица 2
Увеличение на капитала през 2010 г.
Участник в увеличението на капитала
Вноска, милиарди HUF
Вид на вноската
Дял на вноската
MNV
20,7
Свеж капитал
77 %
MNV
4,7
Замяна дълг с/у капитал
18 %
AirBridge /VEB
1,4
Замяна дълг с/у капитал
5 %
ОБЩО
26,8
100 %
(92)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
VII.3.5. Мерки 5-8
(93)
По отношение на мерките след ренационализацията е ясно, че акционерните заеми и капиталовите инжекции имат за цел да се финансира текущата дейност на Malév и да се избегне заплахата от несъстоятелност. Държавата следователно предприема тези мерки със същата цел: продължаване на дейността на Malév. Освен това те са тясно свързани по своята хронология, тъй като са осъществени през много кратки интервали от време (а именно от май до септември 2010 г.). Следователно Комисията счита, че съгласно BP Chemicals тези акционерни заеми не могат да бъдат оценени в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и по-специално чрез прилагане на Съобщението за референтните проценти (32), тъй като те всички са пряко свързани с мярка 4 и поради това естеството им на държавна помощ не може да бъде оценено изолирано.
(94)
От отговорите на Унгария става ясно, че никой частен инвеститор не е бил готов да финансира Malév, като единствените източници за финансиране на дружеството са били кредитите от доставчици и ликвидността, осигурена от държавата. Към момента на предоставяне на заемите държавата не е могла да разчита сериозно, че Malév ще изплати дължимите лихви и ще върне заема. Под въпрос е освен това дали един частен кредитор би поел риска да предостави заем, който трябва да бъде върнат с еднократно плащане на падежа, на дружество в положение, сравнимо с това на Malév (т.е. в постоянно затруднение). И накрая, с оглед на кредитната история на дружеството по отношение на държавата (като невъзстановяване на авансовото плащане за GH, многократното отлагане и неплащане на данъци) държавата и всеки друг инвеститор не биха могли да имат реални очаквания, че Malév ще изпълни своите задължения.
(95)
От друга страна, дори в съответствие със Съобщението за референтните проценти, договорените лихви и обезпечения не биха били достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ. Определеният лихвен процент е бил 9,97 %, докато референтният процент за HUF към момента на предоставяне на заема е възлизал на 5,97 %. Маржът от само 400 базови пункта над основния процент за HUF е недостатъчен, като се имат предвид резултатите от миналата дейност и финансовото положение на Malév (дружество, което е изправено постоянно пред заплахата от несъстоятелност). Що се отнася до обезпечението на заемите, пазарната стойност на GH (3,5 милиарда HUF) при изпадане на Malév в несъстоятелност е под въпрос, тъй като Malév е било най-важният партньор на GH: през 2009 г. 63 % от неговите приходи са генерирани от Malév. Следователно поне в краткосрочен план неговите икономически резултати са зависели от съществуването на Malév, така че пазарната му стойност би спаднала съществено, ако Malév обяви несъстоятелност.
(96)
При липсата на надежден план за преструктуриране от самото начало е ясно, че нито заемите, нито увеличението на капитала биха променили положението на дружество с нулева пазарна стойност, което остава в критично състояние. Ето защо тези мерки са практически равностойни на безвъзмездна помощ, тъй като държавата не е имала никакви изгледи да си възстанови „инвестираните“ средства.
(97)
Следователно Комисията счита, че мерки 5-8 са предоставили предимство на Malév.
VII.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
В съответствие с изложената по-горе оценка всички разглеждани мерки (мерки 1-8) предоставят предимство на Malév. Това предимство е предоставено от държавни ресурси.
(99)
Освен това Malév е въздушен превозвач и в това си качество се определя като предприятие. Това предприятие се конкурира с други въздушни превозвачи, които не се ползват със същото предимство. Следователно мерките нарушават конкуренцията. Освен това дружеството извършва дейност в сектор (въздушни превози), в който определено съществува търговия между държавите членки, така че критерият за въздействие върху търговията в рамките на Съюза също е изпълнен.
(100)
И накрая, мерките са специфични и избирателни, тъй като поставят в по-благоприятно положение само едно предприятие (а именно Malév).
(101)
Въз основа на изложените по-горе съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8 отговарят на критериите, залегнали в член 107, параграф 1 от ДФЕС. При тези обстоятелства те трябва да бъдат разглеждани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VII.5. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
(102)
Член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3 от ДФЕС предоставят изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(103)
Комисията счита, че дружеството Malév е било в постоянно затруднение най-малко от 2006 г. По-специално, то е губещо най-малко от 2003 г. (вж. таблица 1 по-горе) и още през 2006 г. собственият му капитал е отрицателен (фигура 1 по-горе). Освен това унгарските органи потвърдиха постоянните затруднения на въздушния превозвач и това, че от второто полугодие на 2006 г. насетне дружеството отговаря на критериите за започване на процедура по колективна несъстоятелност, с което изпълнява изискванията на параграф 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно единственото основание за съвместимост могат да бъдат Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(104)
По отношение на допустимостта и условието за еднократност на помощта („one time, last time“) Комисията отбелязва, че разглежданите мерки не представляват цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране. Въздушният превозвач е сменил собственика си два пъти през съответния период (2007-2010 г.), тъй като е бил приватизиран и ренационализиран. Той е бил в процес на постоянно „преструктуриране“, но без съгласуван план. В действителност някои инициативи за намаляване на разходите (съкращения на персонал и на маршрути) са започнали след приватизацията, но единичните разходи не са намалени достатъчно. Според унгарските органи през 2009 г. е била изготвена нова „стратегическа ориентация“, която е преразгледана отново от консултантската фирма Roland Berger в контекста на ренационализацията. Следователно въпросните мерки са различни мерки за преструктуриране, които по принцип нарушават принципа за еднократност на помощта.
(105)
Комисията отбелязва, че дори ако Malév отговаряше на изискванията за предоставяне на помощ в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране (т.е. ако условието за еднократност на помощта беше изпълнено, quod non), изискванията за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране нямаше да бъдат изпълнени поради изложените по-долу основания.
(106)
По отношение на помощта за оздравяване не е изпълнен параграф 25, букви а)-д) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално разглежданите мерки не са ограничени до необходимия минимум, не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и че нямат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави членки. Освен това, с изключение на мерки 5 и 8, повечето от тях не са предоставени под формата на заеми или гаранции.
(107)
Що се отнася до помощта за преструктуриране, не е изпълнено нито едно от условията съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(108)
По-специално във връзка с параграфи 34-35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, „възстановяване на дългосрочната жизнеспособност“, унгарските органи не са представили доказателства за изгледите за жизнеспособност на въздушния превозвач, нито план за преструктуриране, отговарящ на изискванията, изложени в параграфи 36-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(109)
Освен това, по отношение на изискването за „избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията“ (параграфи 38-42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) Комисията отбелязва, че не са осъществени компенсационни мерки.
(110)
Накрая, по отношение на условието за „помощ, ограничена до минимум“ (параграфи 43-45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) не е представено собствено становище.
(111)
С оглед на гореизложеното, мерките 1-8, осъществени в полза на Malév от 2007 г. насам, не са съвместими с Насоките за оздравяване и преструктуриране. Тъй като мерките са предоставени на дружество в затруднение, не може да бъде приложено друго основание за съвместимост. Следователно мерките са несъвместими с вътрешния пазар.
VIII. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
VIII.1. Общи бележки
(112)
Съгласно ДФЕС и установената практика на Съда на Европейския съюз Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (33), за която Комисията е счела, че е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (34). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (35).
(113)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (36) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(114)
Следователно, тъй като въпросните мерки представляват помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, помощта следва да бъде възстановена, за да бъде възстановено положението на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихви за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
VIII.2. Елемент на помощта в отделните мерки
VIII.2.1. Мярка 1
(115)
Комисията признава, че търговската марка на унгарския национален превозвач „Malév“, осъществяващ дейност от десетилетия, има известна стойност на авиационния пазар. От друга страна, Комисията счита, че при специфичната договорна конструкция стойността на марката, заявена от унгарските органи, не може да бъде приета. Обективната стойност следва да се основава на независима оценка, която да вземе предвид и общото финансово положение на Malév.
(116)
Въз основа на гореизложеното елементът на помощ при мярка 1 е изчислен на 56 милиона EUR, т.е. 76 милиона EUR минус стойността на керосинопровода и самолета (възлизаща на 20 милиона EUR), минус обективната стойност на търговската марка „Malév“ (37). Точният елемент на помощта трябва да бъде изчислен от Унгария. Ако Унгария не представи убедителни доводи за обективна стойност на търговската марка към датата на сключване на транзакцията по прехвърлянето на марката на MAVA, елементът на помощ ще се счита за равен на цялата сума от 56 милиона EUR.
VIII.2.2. Мярка 2
(117)
Както бе посочено по-горе, Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е било наложено принудително, след като е станало дължимо. Освен това предимството е било получено дори преди това, най-малко от момента, когато предварителното споразумение за продажба е било изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над прогнозната пазарна цена на дружеството).
(118)
Комисията заключава, че никой частен оператор не би предоставил паричен механизъм в подобен размер. В действителност никой частен оператор на пазара не би се съгласил да постави тези средства на разположение на Malév, още по-малко безплатно и без да направи нищо за тяхното възстановяване. Всъщност, в своите мнения относно решението за откриване на процедурата самите унгарски органи признават, че авансовото плащане е имало за цел да гарантира оцеляването на Malév (вж. съображение 80 по-горе). Следователно елементът на помощ е целият размер на сумата за периода, през който тя е била на разположение на получателя: от февруари 2009 г. до юли 2009 г. 0,8 милиарда HUF (разликата между пазарната стойност на GH и „надплатената“ сума) и от юли 2009 г. до февруари 2010 г. 4,3 милиарда HUF (цялата сума на авансовото плащане). Следователно при възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през февруари 2010 г. (вж. мярка 4 по-долу).
VIII.2.3. Мярка 3
(119)
Относно отлагането и отказа от принудително събиране на данъците и социалноосигурителните вноски Комисията счита, че всички просрочени задължения на Malév към APEH от юли 2008 г. до март 2010 г. представляват държавна помощ. Освен това цялата разсрочена сума след тази дата (юли 2008 г.) също представлява държавна помощ. В действителност няма данни, че частен кредитор би предоставил подобно отлагане и разсрочване. При възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че просрочените суми са изплатени през март 2010 г.
VIII.2.4. Мярка 4
(120)
По отношение на увеличението на капитала Комисията счита, че с оглед на финансовото положение на Malév, очевидната нужда от допълнително подпомагане след увеличението на капитала и липсата на реалистична перспектива за възстановяване на „инвестираните“ средства, никой частен инвеститор не би предоставил тези средства на разположение на Malév. Елементът на помощ е капиталовата инжекция от 25,4 милиарда HUF плюс замяната на дълг от 4,7 милиарда HUF срещу собствен капитал за авансовите плащания в полза на Мalév GH.
VIII.2.5. Мярка 5
(121)
Що се отнася до заемите в общ размер на 9,2 милиарда HUF, Комисията счита, че с оглед на историята на задълженията и положението на въздушния превозвач към датата на предоставяне на тези заеми, държавата няма абсолютно никакви основания да очаква изплащането им, а към датата на предоставяне на заема е било дори съмнително дали Malév ще бъде в състояние да изплати лихвите. В действителност начислените лихви не са били изплатени, а конвертирани по-късно в собствен капитал.
(122)
Поради това Комисията счита, че заемът може да бъде сравнен с безвъзмездна помощ, следователно елементът на помощта е цялата сума на заема от 9,2 милиарда HUF за периода, през който е бил на разположение на получателя, т.е. между предоставянето на траншовете (май, юни и юли 2010 г.) и преобразуването на заемите в собствен капитал (септември 2010 г.). Дължимите и неизплатени лихви следва да бъдат включени в елемента на помощта. При възстановяването трябва следователно да бъде отчетен фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през септември 2010 г. (вж. мярка 6 по-долу).
VIII.2.6. Мярка 6
(123)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на дълга, заменен със собствен капитал, може да се разглежда като безвъзмездна помощ и затова елементът на помощта е цялата сума от 9,4 милиарда HUF, считано от септември 2010 г.
VIII.2.7. Мярка 7
(124)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, елементът на помощта е капиталът от 5,3 милиарда HUF, внесен от септември 2010 г. насетне.
VIII.2.8. Мярка 8
(125)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на заема е сравним с безвъзмездна помощ и затова цялата сума от 5,7 милиарда HUF е елементът на помощта, считано от септември 2010 г.
IX. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(126)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8, приведени в действие от Унгария в полза на Malév, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(127)
Освен това Комисията заключава, че мерки 1-8 са несъвместими с вътрешния пазар.
(128)
Тази несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от Malév, както е посочено в раздел VIII.2 по-горе, с цел възстановяване на ситуацията, съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Точната обща сума за възстановяване плюс лихвите върху нея следва да бъдат изчислени от унгарските органи,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Следните мерки, приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС:
а)
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от MAVA, дружество, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост;
б)
Мярка 2: предоставянето на паричен механизъм от 4,3 млрд. HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие неуспяло) закупуване от MNV на дъщерното предприятие Malév GH;
в)
Мярка 3: всички просрочени данъчни и социалноосигурителни задължения от юли 2008 г. до март 2010 г. и отлагането на различни данъци и социалноосигурителни вноски, считано от юли 2008 г.;
г)
Мярка 4: увеличение на капитала от MNV през февруари 2010 г. в размер на 25,4 милиарда HUF (реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане в полза на GH в размер на 4,7 милиарда HUF);
д)
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема на обща сума 9,2 милиарда HUF, предоставени на Malév от MNV, плюс дължимите, но неизплатени лихви;
е)
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуването на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях), посочено в член 1, буква д), от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
ж)
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF;
з)
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF плюс дължимите, но неизплатени лихви.
Член 2
Мерките за държавна помощ, посочени в член 1 и неправомерно приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 3
(1) Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от получателя на помощта, посочена в член 1.
(2) Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на получателя, до датата на действителното им възстановяване.
(3) Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 4
(1) Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
(2) Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
(1) В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която получателят възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
(2) Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 9 януари 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. sausio 9 d.
dėl valstybės pagalbos SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kurią Vengrija suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt.
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9316)
(Tekstas autentiškas tik vengrų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/150/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio (1) 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
I. PAGRINDINIAI FAKTAI IR PROCEDŪRA
(1)
po kelių nesėkmingų privatizavimo bandymų 2007 m. Vengrijos valstybė sudarė su AirBridge Zrt. (toliau - AirBridge) pardavimo-pirkimo sutartį dėl 99,95 % nacionalinės oro vežėjos Malév Hungarian Airlines Zrt. (toliau - Malév) akcijų. Mainais už akcijas AirBridge sumokėjo 200 mln. HUF (740 000 EUR (3)). Apie privatizavimo sutartį Komisijai pranešta pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, tačiau vėliau šis pranešimas buvo atšauktas (4);
(2)
naujajam savininkui susidūrus su finansiniais sunkumais, Rusijos Vnyesekonombank (toliau - VEB) įsigijo 49,5 % AirBridge akcijų paketą ir tapo netiesioginiu Malév akcininku;
(3)
2010 m. kovo mėn. Komisija iš spaudos pranešimų sužinojo apie Vengrijos valstybės ketinimą vėl nacionalizuoti Malév. 2010 m. kovo 2 d. e. laišku Vengrijos institucijos patvirtino šiuos spaudos pranešimus;
(4)
2010 m. kovo 10 d. Komisija e. paštu gavo Wizz Air, Vengrijoje savo buveinę turinčios pigių skrydžių paslaugas teikiančios oro vežėjos ir pagrindinės Malév konkurentės Vengrijoje, skundą. Šiame skunde tvirtinama, kad įmonei Malév keliomis skirtingomis priemonėmis buvo suteikta neteisėta ir su vidaus rinka nederanti valstybės pagalba. 2009 m. kovo 29 d. raštu Komisija persiuntė Vengrijos institucijoms nekonfidencialią skundo versiją ir kartu paprašė suteikti papildomos informacijos. 2010 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė pastabas dėl šio skundo esmės ir atsakymus į jame iškeltus klausimus;
(5)
2010 m. gegužės 5 d. susitikime Vengrijos institucijos nurodė ketinančios restruktūrizuoti oro vežėją. Tačiau jos taip pat nurodė dar nežinančios, koks bus šio restruktūrizavimo mastas;
(6)
Komisija gavo antrąjį 2010 m. spalio 5 d. datuotą skundą (iš konkurento, nesutikusio atskleisti tapatybės) ir jį 2010 m. spalio 21 d. raštu persiuntė Vengrijos institucijoms. 2010 m. lapkričio 19 d. Vengrijos institucijos pateikė pastabas dėl šio skundo esmės;
(7)
2010 m. liepos 14 d. ir spalio 8 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymai gauti 2010 m. rugpjūčio 11 ir 16 d., spalio 5 d., lapkričio 3 ir 23 d.;
(8)
šiomis aplinkybėmis 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) dėl įvairių tariamų valstybės pagalbos, suteiktos įmonei Malév, priemonių;
(9)
2011 m. vasario 24 d. Vengrija pateikė savo pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą;
(10)
2011 m. gegužės 26 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5). Gautos dviejų suinteresuotųjų šalių pastabos: Wizz Air pastabos gautos 2011 m. birželio 26 d., o konkurento (paprašiusio neatskleisti jo tapatybės) pastabos gautos 2011 m. birželio 28 d.;
(11)
2011 m. liepos 6 d. Komisija persiuntė šias pastabas Vengrijai. 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija pateikė pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų;
(12)
priėmus sprendimą pradėti procedūrą Briuselyje įvyko du Komisijos tarnybų ir Vengrijos institucijų susitikimai: 2011 m. birželio 10 d. ir spalio 19 d.;
(13)
2011 m. rugsėjo 26 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymą į šį prašymą Vengrija pateikė 2011 m. spalio 25 d. raštu;
II. MALÉV IR SUSIJUSIOS PRIEMONĖS
II.1. Įmonė
(14)
Malév buveinė įsikūrusi Budapešto Ferenco Listo tarptautiniame oro uoste ir įmonė šiuo metu eksploatuoja 22 orlaivių (6), kuriais skraidina į paskirties vietas Europoje ir Artimuosiuose Rytuose, parką. 2009 m. įmonė pervežė 3,2 mln. keleivių (7);
II.2. Laikotarpis iki 2007 m. privatizavimo
(15)
Vengrijos institucijos privatizuoti Malév bandė keliomis progomis. 1992 m. 35 % Malév akcijų paketas buvo parduotas Italijos valstybės kontroliuojamam Alitalia ir Simest konsorciumui. 1997 m. Alitalia-Simest turimą akcijų paketą pardavė dviejų privačiai valdomų Vengrijos bankų (OTP ir MKB) konsorciumui. 1999 m. valstybė išpirko didžiąją privačiai valdytų akcijų dalį ir padidino valstybės nuosavybę iki 97 % akcijų;
(16)
Malév, kaip ir daugelis kitų oro vežėjų, gerokai nukentėjo dėl aviacijos rinkos nuosmukio, kuris rinką ištiko po 2001 m. rugsėjo mėn. įvykių, ir tapo nuostolinga (žr. 1 lentelę);
(17)
būtent šiomis aplinkybėmis valstybė vėl nusprendė privatizuoti Malév;
II.3. 2007 m. privatizavimas ir privatizuotos Malév kontrolės laikotarpis
II.3.1. Pardavimas AirBridge
(18)
reikėjo atkurti įmonės kapitalą, o valstybės, kaip savininkės, galimybės finansuoti tokią investiciją, buvo ribotos. Paprašyta pateikti pasiūlymų dėl Malév ir 2007 m. pradžioje nuspręsta, kad patraukliausią pasiūlymą pateikė specialiosios paskirties įmonė AirBridge. AirBridge pasiūlė patrauklų ir tariamai komerciškai gyvybingą verslo ir restruktūrizavimo planą;
(19)
2007 m. vasario 23 d. sudaryta pardavimo-pirkimo sutartis dėl 99,95 % Malév akcijų pardavimo AirBridge. 49 % AirBridge akcijų valdė Boris Abramovich (8), Rusijos verslininkas, valdęs keleto Rusijos oro vežėjų (KrasAir ir Rusijos oro vežėjų AirUnion aljanso) kontrolinius akcijų paketus, o 51 % akcijų valdė Vengrijos fiziniai asmenys. Taigi tikėtasi, kad AirBridge, be verslo ir restruktūrizavimo planų įgyvendinimo, įmonėje Malév įdiegs praktinę sektoriaus patirtį ir vadovavimą;
(20)
svarbiausios buvo šios šio susitarimo dalys:
(a)
AirBridge 99,95 % Malév akcijų įsigijo už 200 mln. HUF (740 000 EUR). AirBridge buvo įpareigota vėliausiai iki 2008 m. gruodžio 31 d. suteikti 50 mln. EUR finansavimą (9).
(b)
76 mln. EUR paskola, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė valstybės 100 % valdomas Vengrijos plėtros bankas (Magyar Fejlesztési Bank, toliau - MFB), buvo pašalinta iš Malév balanso ir perduota valstybės 100 % valdomai specialiosios paskirties įmonei Malév Asset Management Company (Malév Vagyonkezelő Kft., toliau - MAVA).
Ši 2003 m. MFB suteikta paskola buvo denominuota eurais; tai buvo 100 % valstybės garantuota paskola, kuriai taikyta 3 mėnesių IBOR + 0,5 % palūkanų norma. Iš pradžių paskolos terminas turėjos baigtis 2013 m. ir pagrindinė paskolos suma turėjo būti grąžinta viena išmoka suėjus paskolos terminui. Perdavus pagrindinę sumą ir palūkanas MAVA, paskolos terminas taip pat buvo pratęstas iki 2017 m.
Vengrijos institucijų teigimu, kartu su paskola MAVA buvo perduotas 76 mln. EUR vertės turtas. Šį turtą sudarė Malév prekės ženklas, žibalo vamzdynas ir vienas orlaivis B767. Jeigu Malév veiktų pelningai, įmonė taip pat turėtų sumokėti MAVA 25 % pelno sumokėjus mokesčius. AirBridge taip pat suteikė MAVA VEB suteiktą banko garantiją, kad padengtų paskolos grąžinimą iki 32 mln. EUR sumos.
(c)
Malév taip pat kasmet mokėtų MAVA 200 000 EUR dydžio licencijos mokestį už Malév vardo ir logotipo naudojimą. AirBridge buvo įpareigota toliau naudoti šį prekės ženklą ir užtikrinti įmonės, kaip oro vežėjos, veikimą iki 2017 m. gruodžio 31 d., t. y. iki naujojo paskolos termino pabaigos.
(d)
Malév laikotarpiui nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. iš MAVA išsinuomotų MAVA ką tik perduotą (žr. b punktą) orlaivį (10);
(21)
buvo paskirta nauja vadovybė ir įgyvendinta nemažai priemonių, kuriomis siekta mažinti sąnaudas ir gauti pajamų. Be kita ko, nutrauktas tolimojo susisiekimo paslaugų teikimas ir sumažintas darbuotojų skaičius. Tačiau, Vengrijos teigimu, įgyvendinant šias priemones labai padidėjo kuro kainos, todėl jos neturėjo jokio bendro poveikio įmonės pelningumui;
(22)
Malév finansinė padėtis toliau blogėjo ir po keturių mėnesių įmonė neturėjo būtino likvidumo, kad galėtų atlikti autorių atlyginimų mokėjimus už naudojimąsi Malév prekės ženklu;
(23)
Vengrijos teigimu, Malév nusprendus sustabdyti skrydžius tolimojo nuotolio maršrutais, mokėjimai už orlaivį B767, išnuomotą iš MAVA, nebuvo „sustabdyti“, nes Malév„pripažino“ tas skolas, ir yra paprasčiausiai vėluojama atlikti mokėjimus, už kuriuos mokamos palūkanos;
(24)
2008 m. antrąjį pusmetį Malév, taip pat jos Rusijos partneriai, pradėjo patirti pasaulinės finansų krizės poveikį. Keletas B. Abramovich oro vežėjų bankrutavo. AirBridge nebegalėjo finansuoti Malév ir neįvykdė įsipareigojimų dėl paskolos grąžinimo VEB. 49 % AirBridge akcijų buvo įkeisti VEB, todėl VEB perėmė tas akcijas. VEB pabrėžė esantis pasirengęs toliau finansuoti Malév, bet kaip bankas, o ne kaip savininkas;
II.3.2. Malév Ground Handling pardavimas
(25)
kaip konstatuota, 2009 m. pradžioje Malév finansinė padėtis dar pablogėjo. Taigi įmonės akcininkai kreipėsi į valstybinę kontroliuojančiąją įmonę (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., toliau - MNV) su pasiūlymu parduoti šiai įmonei Malév Ground Handling, Malév 100 % valdomą pavaldžiąją įmonę (toliau - Malév GH);
(26)
Vengrijos teigimu, Malév GH tuo metu buvo ir tebėra finansiškai patikima įmonė;
(27)
2009 m. sausio mėn. pasirašyta (ir vasario mėn. pakeista) išankstinė pirkimo sutartis, kurioje numatyti 4,3 mlrd. HUF (16 mln. EUR) išankstiniai mokėjimai. MNV išankstinius mokėjimus įmonei Malév atliko 2009 m. sausio ir vasario mėn. Jeigu atlikusi išsamų patikrinimą MNV nuspręstų nepasirašyti galutinės pardavimo-pirkimo sutarties, šie išankstiniai mokėjimai per dvi darbo dienas turėtų būti grąžinti. Šis galimo grąžinimo įpareigojimas buvo užtikrintas susitarimais dėl įkaito. 2009 m. liepos mėn. MNV galiausiai nusprendė nutraukti sandorį ir atsirado prievolė grąžinti pirkimo kainą;
(28)
išankstinis mokėjimas MNV taip ir nebuvo grąžintas. MNV nebuvo sumokėtos ir už išankstinius mokėjimus mokėtinos palūkanos (11);
II.3.3. Mokesčių atidėjimas
(29)
nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2010 m. kovo mėn. Vengrijos mokesčių ir finansų kontrolės administracija (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, toliau - APEH) leido Malév atidėti įvairių rūšių mokesčių ir socialinio draudimo prievolių mokėjimus ar pakeisti jų terminus. Nuo 2008 m. liepos mėn. APEH nesugebėjo išieškoti pradelstos skolos ir vėliau net sutiko pakeisti tolesnių sumų terminus. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola (pagrindinė suma ir delspinigiai) sudarė 13,7 mlrd. HUF (51 mln. EUR). Kalbant apie visą Malév grupę, atitinkama suma yra 16,8 mlrd. HUF (62 mln. EUR). 2010 m. kovo 11 d.Malév einamosios sąskaitos APEH deficitas buvo padengtas panaudojus dalį grynųjų lėšų, kurios buvo gautos 2010 m. vasario mėn. padidinus kapitalą (nurodoma toliau);
II.4. 2010 m. pakartotinis nacionalizavimas ir valstybinės Malév kontrolės laikotarpis
II.4.1. Priežastys, dėl kurių nuspręsta pakartotinai nacionalizuoti Malév
(30)
2010 m. nebuvo įmanoma rasti privačių investuotojų, kurie perimtų Malév iš AirBridge ir VEB kaip pagrindiniai akcininkai. Visų pirma VEB neketino finansuoti oro vežėjos kaip strateginis investuotojas. Oro vežėjos finansiniai veiklos rezultatai tebebuvo prasti, kaip matyti 1 lentelėje;
1 lentelė
2003-2010 m. Malév veiklos rodikliai (mlrd. HUF)
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
EBITDA
pelnas(nuostolis)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
pelnas(nuostolis)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Grynasis rezultatas
pelnas(nuostolis)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Šaltinis:
Vengrijos institucijų pateikta informacija ir Malév 2010 m. finansinės ataskaitos.
(31)
užuot likvidavusios įmonę, Vengrijos institucijos nusprendė surengti derybas su VEB ir AirBridge ir bandyti pagerinti komercinę Malév padėtį vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje;
II.4.2. Kapitalo didinimas 2010 m. vasario mėn.: skolos pakeitimas akcijomis ir naujas kapitalas
(32)
2010 m. vasario 26 d. VEB, AirBridge, MNV, Malév ir Vengrijos vyriausybė susitarė dėl 25,4 mlrd. HUF (94 mln. EUR) kapitalo didinimo, kuris iš dalies būtų įgyvendintas skiriant naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir iš dalies skolos - išankstinio mokėjimo už Malév GH (žr. II.3.2 skirsnį) ir už jį priskaičiuotų palūkanų, iš viso 4,7 mlrd. HUF (17 mln. EUR) - pakeitimu akcijomis. AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF (5,4 mln. EUR). Taigi reikalavimai Malév išnyko ir buvę kreditoriai tapo dalies įmonės savininkais;
(33)
prieš kapitalo didinimą esamas registruotas Malév kapitalas buvo sumažintas iki beveik nulio, kad būtų kompensuota sukauptų nuostolių dalis ir būtų atsižvelgta į tai, kad esamos Malév akcijos tapo bevertės. Vėliau registruotas Malév kapitalas buvo padidintas išleidžiant naujas 0,01 HUF nominaliosios vertės akcijas. Malév akcinio kapitalo pokyčiai matyti 1 schemoje;
(34)
20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) suma, kurią MNV suteikė grynaisiais pinigais, suteikė Malév galimybę įvykdyti visas neįvykdytas mokestines prievoles (žr. 29 dalį) ir laikinai stabilizuoti savo veiklą;
(35)
padidinus kapitalą, valstybei atiteko 94,6 % Malév akcijų, o AirBridge ir VEB akcijų paketas buvo sumažintas iki minimumo;
1 schema
Malév akcinio kapitalo pokyčiai
II.4.3. 2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn.: akcininko paskolos ir keitimas į akcijas
(36)
2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn. Vengrijos valstybė per MNV suteikė Malév keletą „akcininko paskolų“, kurių bendra suma sudarė 9,2 mlrd. HUF (34 mln. EUR);
(37)
pirmoji iš šių paskolų - 2,16 mlrd. HUF (7,9 mln. EUR) - suteikta 2010 m. gegužės mėn. Ši paskola apibūdinta kaip trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Paskola turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui, o užtikrinta ji buvo įkeičiant Malév GH akcijas;
(38)
antroji iš šių paskolų - 1,34 mlrd. HUF (4,9 mln. EUR) - suteikta 2010 m. birželio mėn. ir tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma; paskola vėlgi turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui ir buvo užtikrinta įkeičiant Malév GH akcijas;
(39)
2010 m. rugpjūčio mėn. buvo suteikta trečioji - 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) - akcininko paskola. Tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kuri turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui. Šiuo atveju paskola buvo užtikrinta įkeičiant orlaivį (HA-LNA - CRJ reaktyvinį lėktuvą);
(40)
rugsėjo 24 d. šios trys paskolos, kurios sudarė iš viso 9,2 mlrd. HUF (33,6 mln. EUR), kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis (bendra suma sudarė 9,4 mlrd. HUF, arba 34,3 mln. EUR) buvo iš skolos pakeistos į Malév akcijas ir buvo panaikintos susijusios garantijos;
II.4.4. 2010 m. rugsėjo mėn.: papildomas kapitalo didinimas ir akcininko paskola
(41)
2010 m. rugsėjo 24 d. MNV taip pat padidino Malév kapitalą, skyrusi įmonei papildomą 5,3 mlrd. HUF (19,3 mln. EUR) grynųjų pinigų sumą. Taip MNV (t. y. valstybės) valdomas Malév akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %;
(42)
tą pačią dieną valstybė suteikė Malév papildomą trejų metų trukmės 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) dydžio akcininko paskolą, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Pirmasis palūkanų mokėjimas turėjo būti atliktas praėjus 6 mėnesiams nuo paskolos mokėjimo dienos, o pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Šiai paskolai nustatytos garantijos - registruotas HA-LNA CRJ orlaivio įkeitimas (šio turto vertė yra maždaug 1,8 mlrd. HUF) ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimas;
III. TIRIAMŲ PRIEMONIŲ SANTRAUKA
(43)
sprendime pradėti procedūrą Komisija nagrinėjo, ar toliau išvardytos priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
-
1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MALÉV MAVA perėmė 76 mln. EUR paskolą, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas, ir tam tikrą Malév turtą. Paskolos terminas buvo pratęstas ne ilgiau kaip iki 2017 m.
-
2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév patronuojamąją įmonę Malév GH, kuri, Vengrijos institucijų teigimu, buvo finansiškai patikima įmonė, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF dydžio likvidumo priemonė. Nors sandoris nebuvo įgyvendintas, šis išankstinis pirkimo kainos mokėjimas nebuvo grąžintas.
-
3 priemonė. Atidėti įvairūs 2007 m. sausio mėn. - 2010 m. kovo mėn. mokėtini mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola sudarė 13,7 mlrd. HUF.
-
4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF suma skyrusi naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir pakeitusi akcijomis skolą, kurią sudarė išankstinis mokėjimas už GH (žr. 2 priemonę) ir palūkanos, iš viso 4,7 mlrd. HUF. (AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF.)
-
5 priemonė. 2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn. MNV suteikė Malév tris akcininko paskolas, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF. Visoms trims HUF denominuotoms paskoloms nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka pasibaigus paskolos terminui (visos dalys yra trejų metų trukmės). Pirmąsias dvi dalis, kurių bendra suma yra 3,5 mlrd. HUF (13 mln. EUR), užtikrino patronuojamoji įmonė Malév GH, o trečioji 5,7 mlrd. HUF (21 mln. EUR) dalis užtikrinta orlaiviu (HA-LNA, CRJ reaktyviniu lėktuvu).
-
6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. šios akcininko paskolos (kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu.
-
7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF grynųjų pinigų suma. Valstybės valdomas akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %.
-
8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF dydžio akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kurios pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Ši paskola užtikrinta minėtu HA-LNA CRJ orlaiviu ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimu;
(44)
sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat abejojo, ar šios priemonės - tiek, kiek jos susijusios su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, - dera su vidaus rinka atsižvelgiant į išimtis, įtvirtintas SESV ir visų pirma Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (12) (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės);
IV. VENGRIJOS PASTABOS
(45)
atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartotinai nurodė pirmiau apibūdintus faktus ir papildomai išaiškino priežastis, dėl kurių oro vežėjai patyrė sunkumų. Vengrija taip pat patvirtino, kad Malév„nuolat“ sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, buvo laikytina bent nuo 2006 m. antrojo pusmečio;
(46)
prieš oficialaus tyrimo pradžią Vengrijos institucijos, trumpai tariant, įrodinėjo, kad visos priemonės atitinka rinkos ekonomikos investuotojo ir rinkos ekonomikos kreditoriaus principus;
(47)
dėl priemonių, kurios buvo įgyvendintos Malév parduodant įmonei AirBridge, Vengrijos institucijos tvirtino, kad šios priemonės dėl įkaito, kuris buvo nustatytas siekiant užtikrinti, kad MAVA perimtų paskolą, dera su rinka. Dėl žlugusio Malév GH pardavimo jos įrodinėjo, kad Malév nebuvo suteikta jokio pranašumo, nes pavėluotas pardavimo kainos grąžinimas buvo tinkamai padengtas įkaitu ir pardavimo kainai buvo priskaičiuotos palūkanos. Dėl mokesčių atidėjimo institucijos įrodinėjo, kad šioms sumoms buvo nustatytas įkaitas, taikytos visos taikytinos palūkanos ir baudos, o be to, toks atidėjimas yra bendro pobūdžio priemonė. Dėl pakartotinio Malév nacionalizavimo Vengrijos institucijos teigia galėjusios priverstinai įvykdyti savo reikalavimus Malév ir dėl to įmonė būtų bankrutavusi ir būtų buvusi likviduota. Institucijos laikosi nuomonės, kad tuo atveju, jei jos būtų tai padariusios, jos būtų išieškojusios tik nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta 20 dalyje minėta VEB garantija). Be to, neigiamos pasekmės šalies ekonomikai būtų buvusios reikšmingos (13);
(48)
dėl akcininko paskolų ir paskesnio jų pakeitimo Malév akcijomis valstybė laikosi nuomonės, kad šiomis priemonėmis Malév nesuteikta jokio pranašumo, nes šios paskolos visais atvejais buvo visiškai užtikrintos turtu, taikytos su rinka derančios palūkanų normos, o pakeičiant skolą akcijomis buvo visiškai atsižvelgta į visas mokėtinas palūkanas;
(49)
priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Vengrijos institucijos nepateikė jokių naujų argumentų. Vengrijos pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą nepateikiama nei naujų argumentų, kurie paremtų su pagalba nesusijusį priemonių pobūdį, nei informacijos, kuria būtų pagrįstas įgyvendintų priemonių derėjimas su vidaus rinka, visų pirma su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis;
V. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(50)
pastabas pateikė du konkurentai (žr. 10 dalį), kurie abu palaikė Komisijos tyrimą;
(51)
konkurentas, paprašęs neatskleisti jo tapatybės, tvirtino, kad tam tikri privatūs investuotojai buvo susidomėję galimybe įsigyti kontrolinį Malév akcijų paketą, o tai įrodo, kad Vengrija galėjo pasinaudoti kitomis perspektyviomis galimybėmis, kaip 2010 m. pakartotinio Malév nacionalizavimo alternatyva;
(52)
Wizz Air vertinimu, bendra turto, kuris perduotas MAVA kartu su MFB paskola (1 priemonė), įskaitant Malév prekės ženklą, žibalo vamzdyną ir vieną B767 orlaivį, rinkos vertė neviršija 27 mln. EUR, t. y. yra gerokai mažesnė nei paskolos suma. Todėl Wizz Air daro išvadą, kad šis sandoris nebuvo įgyvendintas įprastomis rinkos sąlygomis ir juo Malév suteiktas didelis pranašumas;
(53)
dėl mokesčių atidėjimo (3 priemonė) Wizz Air tvirtino, kad pagal Vengrijos teisę privačiai įmonei, kurios finansinė padėtis yra panaši į Malév padėtį, panašus į aptariamąjį mokesčių atidėjimas negalėjo būti suteiktas nei automatiškai, nei išimties tvarka;
VI. VENGRIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ
(54)
Komisijai pratęsus terminą atsakymui pateikti, 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija atsakė į šias pastabas. Vengrija toliau laikosi savo nuomonės, kad anksčiau įgyvendintos priemonės pateisinamos atsižvelgiant į rinkos ekonomikos investuotojo principą (žr. 59 dalį), todėl tos priemonės nėra valstybės pagalba. Vengrijos teigimu, valstybės politikos tikslų buvimas nedaro poveikio priemonių pobūdžiui, kuris nesusijęs su pagalba;
(55)
Vengrija pareiškė, kad perspektyvių galimybių nebuvo ir tik pakartotinis nacionalizavimas leido Vengrijos institucijoms atgauti visišką einamąją Malév kontrolę, o nacionalinei oro vežėjai - faktiškai įgyvendinti restruktūrizavimo procedūrą, kurią įgyvendinti ji siekė nuo 2007 m., kad būtų užtikrinta komercinė įmonės sėkmė. Dėl 1 priemonės Vengrija laikėsi nuomonės, kad aptariamo turto vertė atitinka paskolos vertę. Dėl 3 priemonės Vengrija pareiškė, kad Vengrijos mokesčių institucijos Malév vertino kaip bet kokį kitą panašioje padėtyje esantį mokesčių mokėtoją;
VII. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS, KAIP APIBRĖŽTA SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALYJE
VII.1. Bendrosios nuostatos
(56)
kad nustatytų, ar nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar jos atitinka visas SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Šioje nuostatoje konstatuojama, kad, „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybių narių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“;
(57)
atsižvelgdama į šią nuostatą, Komisija įvertins, ar ginčijamos Malév skirtos priemonės yra valstybės pagalba;
(58)
kalbant apie bendrus valstybės pagalbos kriterijus, šiuo atveju poveikis prekybai ir konkurencijos iškraipymas yra neginčijami ir Vengrijos institucijos dėl jų net nesiginčijo. Malév konkuruoja su kitais Europos Sąjungos oro vežėjais, ypač nuo 1993 m. sausio 1 d., kai prasidėjo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis paketas) (14). Aptariamomis priemonėmis Malév buvo suteikta galimybė tęsti veiklą, taigi įmonei, priešingai negu kitiems konkurentams, neteko patirti pasekmių, kurių paprastai atsiranda dėl prastų įmonės finansinių rezultatų;
(59)
dėl valstybės išteklių ir priemonių priskirtinumo valstybei Vengrija taip pat nesiginčijo. APEH yra Vengrijos mokesčių inspekcija, taigi yra aiškiai sietina su valstybe. MNV yra valstybinė kontroliuojančioji įmonė. Jos pareigos išdėstytos svarbiausiose bendrosiose Valstybės turto akto taisyklėse. MNV vykdo vyriausybės ir kompetentingo ministro sprendimus. MAVA taip pat yra 100 % valdoma valstybės (per MNV) ir, kaip aiškina Vengrijos institucijos, „veikia Vengrijos valstybės vardu“;
(60)
dėl atrankumo, išskyrus 3 priemonę (mokesčių atidėjimą), Vengrija nesiginčijo. Priemonės buvo naudingos vienai įmonei - Malév;
(61)
ar nagrinėjamomis priemonėmis Malév buvo suteiktas ekonominis pranašumas, bus įvertinta toliau;
(62)
Komisija pažymi, kad pagal nusistovėjusius Bendrijos teisės principus atvejai, kai papildomas kapitalas „įmonei“ suteikiamas geresnėmis nei įprastos rinkos sąlygomis, galėtų patekti į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes taip būtų „palaikoma“ konkreti įmonė, kaip apibrėžta šiame straipsnyje. Kad nustatytų, ar suteikiamas toks pranašumas, Komisija taiko „rinkos ekonomikos investuotojo principą“. Pagal šį principą, jei panašiomis aplinkybėmis „įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas, kuris yra tokio dydžio, kad jį būtų galima palyginti su viešajame sektoriuje veikiančiomis įstaigomis, galėjo būti paskatintas atlikti aptariamą kapitalo įnašą“, toks įnašas nelaikytinas susijusiu su valstybės pagalba. Todėl Komisija turi įvertinti, „ar privatus investuotojas nagrinėjamą sandorį būtų sudaręs tokiomis pat sąlygomis“ (15). Hipotetinis privatus investuotojas veikia kaip apdairus investuotojas (16), norintis padidinti savo pelną, tačiau neprisiimdamas per daug didelės rizikos, palyginti su kapitalo grąža (17);
(63)
pagal Europos Teismo jurisprudenciją, nors privataus investuotojo elgesys, su kuriuo turi būti lyginamas ekonominės politikos tikslų siekiančio valstybės investuotojo įsikišimas, nebūtinai turi atitikti įprasto investuotojo, kuris investuoja kapitalą siekdamas jo daugiau ar mažiau trumpalaikio rentabilumo, elgesį, jis turi atitikti bent privačios kontroliuojančiosios įmonės ar privačių įmonių grupės, kuri vykdo visuotinę arba sektoriaus struktūros politiką ir vadovaujasi ilgesnio laikotarpio rentabilumo perspektyvomis, elgesį (18);
(64)
be to, „viešojo ir privataus investuotojų elgesys turi būti lyginamas atsižvelgiant į tai, koks privataus investuotojo elgesys būtų buvęs sudarant aptariamą sandorį, atsižvelgiant į turimą informaciją ir į pasikeitimus, kuriuos tuo metu buvo galima numatyti.“ (19);
(65)
į Komisijos analizę ir vertinimą turi būti įtraukti „visi nagrinėjamam sandoriui reikšmingi veiksniai ir jo aplinkybės“. Tai, be kita ko, apima finansinę pagalbos gavėjo padėtį ir atitinkamą rinką. Remiantis minėtais sumetimais, pagrindinis klausimas, kurį Komisija nori išnagrinėti, susijęs su tuo, ar įmonė įgijo „ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis“ (20);
(66)
Komisija taip pat pažymi, kad pagal nusistovėjusią Teismo praktiką rinkos ekonomikos investuotojo principas taip pat taikomas paskoloms. Taikant šį principą paskolos teikimui, kyla klausimas, ar privatus investuotojas pagalbos gavėjui būtų suteikęs paskolą tokiomis sąlygomis, kuriomis ji faktiškai buvo suteikta (21);
VII.2. Bendras priemonių vertinimas
(67)
kaip jau nustatyta sprendime pradėti procedūrą, nagrinėjamos bylos vertinimui svarbus sprendimas byloje BP Chemicals (22). Iš esmės Komisija mano, kad priemonės nėra savarankiškos ir jas sieja jų chronologija, finansinė Malév padėtis ir jų galutinis pobūdis, nes visomis jomis siekiama padėti oro vežėjai išsilaikyti, patenkinti dėl nuostolių atsiradusius jos likvidumo poreikius ir išspręsti kapitalo nepakankamumo problemą. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrija taip pat įrodinėja, kad įvairūs šio „proceso“ etapai yra „neatskiriami“ ir visos priemonės skirtos vienam tikslui - užtikrinti oro vežėjos veikimą radus strateginį investuotoją;
(68)
iš Vengrijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, pagrįstos valstybinės politikos sumetimais, o ne būsimo įmonės pelningumo sumetimais. Vengrija keliomis progomis atkreipė dėmesį į tai, kad privatizavimas buvo nesėkmingas, o Malév buvo svarbi šalies ekonomikai. Pripažinta, kad, imdamasi šių priemonių, valstybė atsižvelgė į „oro vežėjos svarbą nacionalinei infrastruktūrai, darbo rinkai ir tiekėjų interesams“. Vengrijos institucijos taip pat pabrėžė, kad nėra nė vieno privataus investuotojo, kuris būtų norėjęs perimti oro vežėją jos dabartine forma. Todėl Komisijai tenka manyti, kad joks privatus investuotojas panašiomis aplinkybėmis nebūtų veikęs taip, kaip veikė Vengrijos vyriausybė, imdamasi šių priemonių. Komisija taip pat primena, kad sprendime byloje Boch Teismas pažymėjo, kad „ypač reikia išanalizuoti, ar panašiomis sąlygomis privatus partneris įneštų panašią kapitalo dalį, numatydamas įmanomas rentabilumo galimybes ir palikdamas nuošaly kokius nors regiono ar sektoriaus socialinius ar politinius sumetimus“ (23);
(69)
atsižvelgiant į Malév finansinius rezultatus, kurie ilgą laiką buvo prasti (žr. 1 lentelę ir 103-104 dalis), ir į Vengrijos institucijų tvirtinimą, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m., privačiam investuotojui priimtinos grąžos buvo galima tikėtis tik tuo atveju, jeigu įmonė būtų iš esmės restruktūrizuota. Tačiau nei Vengrija, nei Malév nė karto neįrodė, kad kuri nors iš nagrinėjamų priemonių buvo pagrįsta tokiu restruktūrizavimo planu;
(70)
remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad visos kartu 1-8 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Šį įvertinimą papildomai patvirtina atskira kiekvienos priemonės analizė;
VII.3. Atskiras 1-8 priemonių vertinimas
VII.3.1. 1 priemonė
(71)
Vengrijos teigimu, MAVA veikla apsiriboja vienkartine funkcija, t. y. valdyti tam tikrą turtą, kuris anksčiau priklausė Malév, ir veikti kaip „tam tikrų mokėjimų perdavimo tarp Malév ir MFB kanalui“. MAVA sukurta tik šiuo konkrečiu tikslu;
(72)
MAVA perduota 76 mln. EUR dydžio skola kyla iš 2003 m. Malév ir MFB paskolos sutarties. Paskola turėjo būti grąžinta viena vienintele dalimi suėjus paskolos terminui ir jai taikyta valstybės garantija. Ši 2003 m. paskola buvo įtraukta į Stojimo sutartyje pateikiamą esamos pagalbos priemonių sąrašą (24). Tačiau 2007 m. susitarimu paskolos terminas buvo pratęstas iki 2017 m. Taigi nuo 2007 m. priemonė nebegali būti laikoma esamos pagalbos priemone. Iš tiesų, pagalbos priemonės pratęsimas yra nauja pagalbos schema, kaip nustatyta Komisijos Reglamento (EB) Nr. 794/2004 (25) 4 straipsnio 2 dalies b punkte;
(73)
iš tyrimo matyti, kad šiuo sandoriu (t. y. skolos termino pratęsimu, MAVA sukūrimu, skolos perdavimu MAVA, turto perdavimu MAVA ir atgalinės nuomos susitarimais) paprasčiausiai siekta restruktūrizuoti Malév skolą. Vengrija pati pripažino, kad MAVA niekada nebuvo skirta pelnui gauti. Dėl šio sandorio skola (kartu su turtu) buvo pašalinta iš Malév balanso;
(74)
Vengrijos argumentas, kad finansiniai įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Malév ir AirBridge, buvo pakankami MAVA sąnaudoms padengti, nėra priimtinas siekiant įrodyti, kad sandoris dera su rinka, nes joks privatus rinkos dalyvis nebūtų turėjęs paskatų pasielgti taip pat. Kalbant apie pasiūlytus įkaitus, jie turėjo suteikti MAVA galimybę grąžinti skolą suėjus paskolos terminui, t. y. 2017 m. (26) Joks privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokios rizikos, t. y. perimti neaiškios būsimos vertės turtą mainais už tam tikrą mokėjimo įsipareigojimą;
(75)
nors Vengrijos institucijos pateikė gana išsamius orlaivio B767 (27) ir žibalo vamzdyno (28) įvertinimus (29), pateiktas Malév prekės ženklo įvertinimas (56 mln. EUR, nustatyta diskontuoto pinigų srauto metodu) atrodo nelogiškas ir itin priklausomas nuo oro vežėjos veiklos rezultatų, taigi jo rezultato negalima laikyti objektyvia Malév prekės ženklo verte, ypač atsižvelgiant į oro vežėjos būklę ir veiklos rodiklius. Atsižvelgiant į tai, kad valstybė žinojo apie tikimybę, jog Malév negalės vykdyti savo įsipareigojimų dėl autorių atlyginimų mokėjimo, taikant diskontuoto pinigų srauto metodą nustatyta vertė turėtų būti lygi nuliui. Taigi atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą negalima sutikti, kad prekės ženklo vertė yra priimtinas įkaitas;
(76)
susitariančiosios šalys turėjo žinoti, kad Malév, kuri sunkumų patyrė jau 2007 m., realiai negalėjo pakankamai vykdyti savo įsipareigojimą atlikti autorių atlyginimų mokėjimą. Iš esmės po šio sandorio Malév autorių atlyginimų mokėjimai už prekės ženklą negalėjo padengti MAVA „sąnaudų“ (t. y. palūkanų mokėjimo MFB). MAVA niekada nesiėmė jokių priemonių nesumokėtiems mokėjimams išsireikalauti;
(77)
VEB suteikta 32 mln. EUR garantija buvo skirta ne tik pagrindinei sumai, bet ir reguliariems palūkanų mokėjimams, kuriuos MAVA turi mokėti MFB, padengti;
(78)
atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad MAVA nebuvo perduota jokio tinkamo atitikmens, skolos pašalinimą iš įmonės balanso reikia vertinti kaip Malév suteiktą pranašumą;
VII.3.2. 2 priemonė
(79)
kalbant apie išankstinį MNV mokėjimą už GH pardavimą (jis vėliau nebuvo įvykdytas), iš Vengrijos pateikto ekspertų įvertinimo matyti, kad 2009 m. GH grynoji turto vertė sudarė 1,6 mlrd. HUF, o apytikrė rinkos vertė buvo 3,5 mlrd. HUF. Iš esmės 2009 m. sausio mėn. MNV sumokėjo Malév 1,6 mlrd. HUF kaip išankstinį mokėjimą. Šis mokėjimas buvo užtikrintas HA-LNA, CRJ reaktyvinio lėktuvo (apytikrė rinkos vertė yra 1,8 mlrd. HUF), įkaitu. 2009 m. vasario mėn. išankstinė pirkimo sutartis buvo pakeista, MNV sumokėjo papildomus 2,7 mlrd. HUF (iš viso 4,3 mlrd. HUF) ir antriniu įkeitimu buvo įkeistas tas pats orlaivis;
(80)
pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pripažįsta, kad išankstinis mokėjimas iš esmės buvo atliktas siekiant užtikrinti Malév likvidumą pakartotinio nacionalizavimo derybų etape;
(81)
pagal išankstinę pirkimo sutartį neįvykus sandoriui ši suma turėjo būti nedelsiant grąžinta (per 2 darbo dienas). Tačiau MNV, 2009 m. liepos mėn. pasitraukusi iš sandorio, nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Ex post palūkanos buvo priskaičiuotos, - bet jos niekada nebuvo mokamos, - kai 2010 m. skola buvo pakeista akcijomis. Taigi Malév šia likvidumo priemone galėjo naudotis nemokamai;
(82)
Komisija laikosi nuomonės, kad neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai 2009 m. liepos mėn. suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau - jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą), kuris buvo užtikrintas nepakankamu įkaitu;
VII.3.3. 3 priemonė
(83)
dėl pakartotinio mokesčių inspekcijos skirto mokesčių ir socialinių įsipareigojimų prievolių atidėjimo Komisija pažymi, kad iš Vengrijos pateiktos informacijos yra aišku, kad 2006-2007 m. atidėti mokesčių įsipareigojimų mokėjimą Malév prašė 12 skirtingų progų (dėl įvairių mokėjimų). Mokesčių inspekcija prievolių vykdymą atidėjo kiekvieną kartą. Pagal atitinkamus Vengrijos teisės aktus dėl tokio atidėjimo sprendžiama savo nuožiūra ir toks prašymas galėjo būti atmestas. Taigi ši priemonė turi būti laikoma atrankiąja (30);
(84)
iki 2008 m. liepos mėn. buvo skaičiuojamos teisės aktuose nustatytos palūkanos, kurias Malév mokėjo pagal atidėjimo tvarkaraščius. Savo sprendimuose kaip priežastis mokesčių inspekcija minėjo sudėtingą Malév padėtį ir tame etape numatomą restruktūrizavimą;
(85)
tačiau nuo 2008 m. liepos mėn. Malév nustojo mokėjusi savo mokesčius ir socialinio draudimo įmokas bei palūkanas (išskyrus vieną dalinį mokėjimą 2008 m. gruodžio mėn.), o mokesčių inspekcija nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Be to, tolesnių mokėjimų terminai buvo taip pat keičiami ir po to, kai Malév neįvykdė mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų. Nuo 2009 m. balandžio mėn. mokėtinų mokesčių ir socialinių įsipareigojimų (t. y. ne anksčiau jau pradelstų mokėjimų) terminai net nebebuvo keičiami ir APEH nesiėmė jokių konkrečių veiksmų kuriai nors iš skolų išsireikalauti;
(86)
Komisija laikosi nuomonės, kad nė vienas privatus kreditorius nebūtų pasielgęs taip, kaip Vengrijos valstybė. Iš tiesų nuo 2008 m. liepos mėn. nebuvo imtasi jokių konkrečių veiksmų skolai išsireikalauti. Be to, įmonės finansinė padėtis, nors ir buvo dėtos tam tikros pastangos ją restruktūrizuoti, tebebuvo labai prasta (žr. 1 lentelę) ir buvo mažai arba iš viso nebuvo vilčių, kad įmonė vėl taps pelninga. Privatus kreditorius panašiomis aplinkybėmis būtų siekęs, kad susitarimas būtų įvykdytas. Be to, Malév nesugebėjus laikytis mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų, nė vienas privatus kreditorius nebūtų sutikęs toliau keisti mokėjimų terminus;
(87)
taigi vėliausiai nuo 2008 m. liepos mėn. mokesčių inspekcijai neišreikalaujant mokesčių ir socialinio draudimo įmokų ir toliau keičiant mokėjimų terminus Malév buvo suteiktas pranašumas;
VII.3.4. 4 priemonė
(88)
kalbant apie 2010 m. vasario mėn. kapitalo didinimą, kuriuo valstybė pakartotinai nacionalizavo oro vežėją, kurios akcijų ji nevaldė nuo įmonės privatizavimo, labiausiai stulbina tai, kad 2007 m. 99,5 % Malév akcijų buvo parduota už maždaug 740 000 EUR, o 2010 m. valstybė de facto sumokėjo 94 mln. EUR, kad atgautų 94,6 % akcijų nuosavybę (didinant kapitalą: skiriant naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą - 4,7 mlrd. HUF išankstinį mokėjimą už GH - pakeičiant akcijomis), t. y. 127 kartus daugiau už pradinę pardavimo kainą. Toks valstybės elgesys, ypač atsižvelgiant į tai, kad oro vežėja tuo metu kaupė nuostolius, jos nuosavas kapitalas ir toliau buvo neigiamas ir nebuvo pateikta jokio patikimo restruktūrizavimo plano, nedera su rinka. Iš esmės Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad įmonė „nuolat patyrė sunkumų“ ir 2010 m. pradžioje nebuvo nė vieno privataus investuotojo, kuris norėtų įsigyti Malév;
(89)
nors kapitalas padidintas 25,4 mlrd. HUF suma (t. y. tai buvo suma, kurią Vengrijos valstybė sumokėjo, kad atgautų 94,6 % oro vežėjos akcijų nuosavybę), keitimo metu Malév turėjo 41 mlrd. HUF (152 mln. EUR) neigiamą nuosavą kapitalą, susikauptus 51 mlrd. HUF (189 mln. EUR) dydžio nuostolius ir bendrą 75 mlrd. HUF (278 mln. EUR) skolą (31). Pagal 2010 m. finansines ataskaitas 2010 m. pradžioje „oro vežėja turėjo rimtų finansavimo problemų, skola pasiekė sukrečiantį lygį, finansavimo šaltinių praktiškai nebuvo. … Nesant strateginio savininko, komercinis finansavimas nebuvo prieinamas“. Iš tiesų, oro vežėja nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. ir neturėjo jokių realių perspektyvų atkurti gyvybingumą - net ir tuo atveju, jei privačiam savininkui būtų pasisekę iš esmės pertvarkyti įmonę. Šiomis aplinkybėmis buvo aišku, kad kapitalo didinimo nepakaks įmonės gyvybingumui atkurti ir kad po pakartotinio nacionalizavimo Malév reikės papildomo kapitalo ir likvidumo vien tam, kad įmonė galėtų tęsti veiklą. Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotinai nacionalizavus Malév didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas;
(90)
dėl Vengrijos argumento, kad valstybei buvo geriau nacionalizuoti įmonę, nei užtikrinti priverstinį reikalavimų Malév vykdymą, Komisija pateikia tokias pastabas. Vengrija pripažįsta, kad bankroto atveju institucijos būtų išieškojusios labai nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta VEB garantija). (Iš esmės sudarant sandorį Malév turto vertė buvo neigiama.) Priešingai, Vengrijos valstybė nusprendė palaikyti oro vežėją pakeisdama savo skolą akcijomis ir skirdama 20,7 mlrd. HUF (apytikriai 77 mln. EUR) naujų lėšų. Nė vienas privatus investuotojas panašioje padėtyje nebūtų užsikrovęs šios papildomos finansinės naštos, ypač nesant realių šansų atkurti įmonės gyvybingumą;
(91)
Komisija taip pat pažymi, kad tuo pat metu, kai Vengrijos valstybė padidino Malév kapitalą, AirBridge (netiesiogiai VEB) taip pat pakeitė akcijomis savo skolą, kuri sudarė 1,4 mlrd. HUF. Tačiau ši suma sudaro tik 5 % naujo kapitalo, o valstybė, be konvertuotos skolos, taip pat skyrė didelę naujo kapitalo sumą. Iš esmės naujų lėšų injekcija sudarė 77 % kapitalo padidinimo. Be to, atsižvelgiant į prastas finansines Malév sąlygas, AirBridge perspektyva gauti tos sumos mokėjimą buvo labai ribota arba jos net iš viso nebuvo. Taigi privačios šalies elgesys šiuo atveju iš esmės skiriasi nuo Vengrijos valstybės elgesio ir jis negali būti laikomas orientyru, kuriuo remiantis būtų galima manyti, kad valstybė veikė kaip privatus investuotojas;
2 lentelė
2010 m. kapitalo didinimas
Kapitalo didinimo dalyvis
Įnašas mlrd. HUF
Įnašo rūšis
Įnašo dalis
MNV
20,7
Naujas kapitalas
77 %
MNV
4,7
Skolos pakeitimas akcijomis
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Skolos pakeitimas akcijomis
5 %
IŠ VISO
26,8
100 %
(92)
remdamasi tuo, kas išdėstyta Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotiniu Malév nacionalizavimu didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas;
VII.3.5. 5-8 priemonės
(93)
dėl priemonių, įgyvendintų po pakartotinio nacionalizavimo, yra akivaizdu, kad akcininko paskolos ir kapitalo injekcijos buvo skirtos einamajai Malév veiklai finansuoti ir įmonei gresiančiam nemokumui išvengti. Taigi valstybė šių priemonių ėmėsi siekdama to paties tikslo: išlaikyti Malév verslą. Be to, šios priemonės taip pat yra glaudžiai susijusios chronologiškai, nes buvo įgyvendintos per labai trumpus laiko tarpus (t. y. 2010 m. gegužės-rugsėjo mėn.). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad, remiantis sprendimu byloje BP Chemicals, šių akcininko paskolų negalima vertinti pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir visų pirma taikant orientacinių normų komunikatą (32), nes visos jos tiesiogiai susijusios su 4 priemone, todėl jų valstybės pagalbos pobūdžio negalima vertinti atskirai;
(94)
iš Vengrijos pateiktos informacijos aiškiai matyti, kad nė vienas privatus investuotojas nebuvo pasirengęs finansuoti Malév, ir jos vieninteliai finansavimo šaltiniai buvo tiekėjų paskolos ir valstybės teikiamas likvidumas. Suteikdama paskolas, valstybė negalėjo rimtai tikėtis, kad Malév vykdys savo palūkanų mokėjimo prievolę ir kad valstybė susigrąžins paskolą. Be to, taip pat yra abejotina, ar koks nors privatus kreditorius būtų surizikavęs suteikti paskolą, kuri turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui, panašios į Malév būklės įmonei (t. y. nuolat patiriančiai sunkumų). Galiausiai atsižvelgiant į tai, kaip įmonė grąžindavo kreditus valstybei (pvz., išankstinio mokėjimo už GH nekompensavimas, nuolatinis mokesčių mokėjimo atidėjimas ir nemokėjimas), valstybė ir bet koks kitas investuotojas negalėjo realiai tikėtis, kad Malév vykdys savo prievoles;
(95)
kita vertus, net ir pagal orientacinių normų komunikatą nustatytų palūkanų ir sutartų įkaitų nebūtų pakakę nuspręsti, kad priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba. Nustatyta palūkanų norma buvo 9,97 %, o HUF orientacinė norma paskolų suteikimo metu sudarė 5,97 %. Vien 400 bazinių punktų skirtumas, palyginti su HUF bazine norma, yra nepakankamas atsižvelgiant į Malév praeities veiklos rezultatus ir finansinę padėtį (įmonė nuolat yra ant bankroto ribos). Kalbant apie šių paskolų užtikrinimą įkeičiant turtą, GH rinkos vertė (3,5 mlrd. HUF) Malév žlugimo atveju kelia abejonių, nes Malév buvo svarbiausia antžeminių paslaugų veiklos partnerė: 2009 m. 63 % pajamų parūpino Malév. Taigi GH ekonominės veiklos rezultatai bent jau trumpuoju laikotarpiu priklausė nuo Malév buvimo ir tuo atveju, jei Malév bankrutuotų, GH rinkos vertė gerokai sumažėtų;
(96)
nesant patikimo restruktūrizavimo plano, iš pat pradžių buvo aišku, kad nulinę rinkos vertę turinčios įmonės, kurios būklė tebebuvo kritiška, iš esmės nepakeistų nei paskolos, nei kapitalo didinimas. Taigi šios priemonės iš esmės lygiavertės tiesioginei subsidijai, nes valstybė neturėjo jokių perspektyvų susigrąžinti „investuotas“ lėšas;
(97)
taigi Komisija laikosi nuomonės, kad 5-8 priemonėmis Malév buvo suteiktas pranašumas;
VII.4. Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo
(98)
kaip matyti iš minėto vertinimo, pranašumas Malév suteikiamas visomis nagrinėjamomis priemonėmis (1-8 priemonės). Šis pranašumas suteiktas iš valstybinių išteklių;
(99)
be to, Malév yra oro vežėjas, taigi laikytina įmone. Ji konkuruoja su kitais oro vežėjais, kurie neturi tokio pat pranašumo. Taigi šios priemonės iškraipo konkurenciją. Be to, įmonė veikia sektoriuje (aviacija), kuriame valstybės narės aiškiai plėtoja tarpusavio prekybą; taigi tenkinamas ir poveikio Sąjungos vidaus prekybai kriterijus;
(100)
galiausiai priemonės yra konkrečios ir atrankiosios, nes jomis palaikoma tik viena įmonė (t. y. Malév);
(101)
remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 1-8 priemonės atitinka SESV 107 straipsnio 1 dalyje įtvirtintus kriterijus. Tokiomis aplinkybėmis jos turi būti laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje;
VII.5. Pagalbos derėjimas su vidaus rinka
(102)
SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba nedera su vidaus rinka, kaip nustatyta 107 straipsnio 1 dalyje, išimtys;
(103)
Komisija laikosi nuomonės, kad Malév nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m. Visų pirma įmonė nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. (žr. 1 lentelę) ir jau 2006 m. jos nuosavas kapitalas buvo neigiamas (1 schema). Be to, Vengrijos institucijos patvirtino, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų ir kad nuo 2006 m. antrojo pusmečio ji atitiko kriterijus, kuriais remiantis jai galėjo būti taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra, taigi ji atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto c papunkčio kriterijus. Taigi vienintelis derėjimo pagrindas būtų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės;
(104)
dėl teisės gauti pagalbą ir sąlygos „tik vieną ir paskutinį kartą“ Komisija pažymi, kad nagrinėjamos priemonės nesudaro „nepertraukiamos restruktūrizavimo sekos“. Aptariamu laikotarpiu (t. y. 2007-2010 m.) oro vežėja du kartus pakeitė savininką, nes buvo privatizuota ir pakartotinai nacionalizuota. Ji buvo nuolat „restruktūrizuojama“, bet be nuoseklaus plano. Iš esmės tam tikros sąnaudų mažinimo iniciatyvos (atleidimai iš darbo ir maršrutų skaičiaus mažinimas) pradėtos įgyvendinti po privatizavimo, bet vieneto sąnaudos pakankamai nesumažėjo. Vengrijos institucijų teigimu, 2009 m. buvo parengtos naujos „strateginės kryptys“, kurias rengiantis pakartotiniam nacionalizavimui pakartotinai peržiūrėjo konsultacijų įmonė Roland Berger. Taigi aptariamos priemonės yra skirtingos restruktūrizavimo priemonės, kuriomis iš esmės pažeidžiamas principas „tik vieną ir paskutinį kartą“;
(105)
Komisija pažymi, kad net ir tuo atveju, jei Malév atitiktų pagalbos skyrimo kriterijus pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (t. y. sąlyga „tik vieną ir paskutinį kartą“ būtų patenkinta, quad non), dėl toliau išvardijamų priežasčių nebūtų tenkinami reikalavimai derančiai sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbai;
(106)
kalbant apie sanavimo pagalbą, netenkinamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a-e papunkčiuose nustatytos sąlygos. Visų pirma, nagrinėjamose priemonėse neapsiribojama būtinu minimumu, neįrodyta, kad jos yra pateisinamos dėl rimtų socialinių sunkumų ir kad jomis nedaromas netinkamas neigiamas šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms. Be to, dauguma šių priemonių, išskyrus 5 ir 8 priemones, nebuvo suteiktos kaip paskolos ar garantijos;
(107)
kalbant apie restruktūrizavimo pagalbą, netenkinama nė viena iš Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų derėjimo sąlygų;
(108)
visų pirma, kalbant apie Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34-35 punktus („Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas“), Vengrijos institucijos neįrodė oro vežėjos gyvybingumo perspektyvų ir nepateikė restruktūrizavimo plano, kuris atitiktų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36-37 punktuose nustatytus reikalavimus;
(109)
be to, dėl reikalavimo vengti nederamo konkurencijos iškraipymo (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38-42 punktai) Komisija pažymi, kad nebuvo įgyvendintos jokios kompensacinės priemonės;
(110)
galiausiai, kalbant apie „minimumu apsiribojančios pagalbos“ sąlygą (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43-45 punktai), pagalbos gavėjas neįnešė jokio nuosavo indėlio;
(111)
atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nuo 2007 m. Malév naudai įgyvendintos 1-8 priemonės nedera su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. Priemonės buvo skirtos sunkumų patiriančiai įmonei, todėl netaikomas joks kitas derėjimo pagrindas. Taigi šios priemonės nedera su vidaus rinka;
VIII. SUSIGRĄŽINIMAS
VIII.1. Bendrosios nuostatos
(112)
vadovaujantis SESV ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad konkreti valstybė narė turi panaikinti arba pakeisti pagalbą (33), kai nustatoma, kad ji nedera su vidaus rinka. Teismas taip pat nuolat teigė, kad valstybės prievolė panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nederančia su vidaus rinka, nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (34). Tokiomis aplinkybėmis, Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą pranašumą savo konkurentų atžvilgiu ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (35);
(113)
vadovaujantis ta Teismo praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (36) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“;
(114)
taigi, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos priemonės yra pagalba, kuri yra neteisėta ir nederanti su vidaus rinka, pagalba turi būti susigrąžinta, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki pagalbos suteikimo. Taigi pagalba turi būti susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota pagalbos gavėjui, ir jai taikomos susigrąžinimo palūkanos, skaičiuojamos iki susigrąžinant visą pagalbą;
VIII.2. Atskirų priemonių pagalbos elementas
VIII.2.1. 1 priemonė
(115)
Komisija pripažįsta, kad „Malév“, kaip dešimtmečius veikiančios Vengrijos nacionalinės oro vežėjos, prekės ženklas turi tam tikrą vertę aviacijos rinkoje. Kita vertus, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą, su Vengrijos institucijų nustatyta prekės ženklo verte negalima sutikti. Objektyvi vertė turėjo būti pagrįsta nepriklausomu vertinimu, kuriame, be kita ko, būtų atsižvelgta į bendrą Malév finansinę padėtį;
(116)
remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuotas 1 priemonės pagalbos elementas sudaro iki 56 mln. EUR, t. y. 76 mln. EUR atėmus žibalo vamzdyno ir orlaivio vertę (20 mln. EUR) ir atėmus objektyvią Malév prekės ženklo vertę (37). Tikslų pagalbos elementą turi apskaičiuoti Vengrija. Jei Vengrija nepateiks įtikinamų argumentų dėl objektyvios prekės ženklo vertės tuo metu, kai buvo sudarytas sandoris dėl prekės ženklo perdavimo MAVA, pagalbos elementu bus laikoma visa 56 mln. EUR suma;
VIII.2.2. 2 priemonė
(117)
kaip išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad, neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau - jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą);
(118)
Komisija daro išvadą, kad tokios likvidumo priemonės nebūtų suteikęs joks privatus veiklos vykdytojas. Iš esmės joks privatus rinkoje veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų sutikęs skirti šių lėšų Malév, ypač nemokamai, ir nebūtų ėmęsis jokių priemonių joms susigrąžinti. Iš esmės savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad išankstiniu mokėjimu siekta užtikrinti Malév išgyvenimą (žr. 80 dalį). Todėl pagalbos elementas yra visa priemonės suma tuo laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui: 0,8 mlrd. HUF (GH rinkos vertės ir „permokos“ skirtumas) nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2009 m. liepos mėn. ir 4,3 mlrd. HUF (visa išankstinio mokėjimo suma) nuo 2009 m. liepos mėn. iki 2010 m. vasario mėn. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. vasario mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 4 priemonę);
VIII.2.3. 3 priemonė
(119)
dėl mokesčių ir socialinio draudimo įmokų atidėjimo ir neišreikalavimo Komisija laikosi nuomonės, kad visa pradelsta Malév skola APEH nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. yra valstybės pagalba. Be to, valstybės skola yra ir visa suma, kurios mokėjimo terminai pakeisti po šios datos (2008 m. liepos mėn.). Iš tiesų, niekas nerodo, kad privatus kreditorius būtų sutikęs atidėti tuos mokėjimus ir pakeisti jų terminus. Atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. kovo mėn. pradelstos sumos buvo sumokėtos;
VIII.2.4. 4 priemonė
(120)
dėl kapitalo didinimo Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į Malév finansinę padėtį, akivaizdžią papildomos paramos po kapitalo padidinimo būtinybę ir realių perspektyvų atgauti „investuotas“ lėšas nebuvimą, joks privatus investuotojas nebūtų skyręs Malév tų lėšų. Pagalbos elementas - investuotas 25,4 mlrd. HUF kapitalas ir 4,7 mlrd. HUF skolos už išankstinius mokėjimus už Malév GH pakeitimas akcijomis;
VIII.2.5. 5 priemonė
(121)
dėl paskolų, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į įmonės skolų istoriją ir oro vežėjos padėtį tų paskolų suteikimo metu, valstybė neturėjo jokio pagrindo tikėtis, kad paskolos bus grąžintos, ir paskolų suteikimo metu net buvo abejotina, ar Malév sugebės mokėti palūkanas. Iš esmės nustatytos palūkanos nebuvo mokėtos ir vėliau atitinkama skola buvo pakeista akcijomis;
(122)
todėl Komisija laikosi nuomonės, kad paskolos gali būti lyginamos su tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas yra visa paskolų suma, t. y. 9,2 mlrd. HUF, visu laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui, t. y. nuo išmokų skyrimo (2010 m. gegužės, birželio ir liepos mėn.) iki paskolų pakeitimo akcijomis (2010 m. rugsėjo mėn.). Į pagalbos elementą turėtų būti įtrauktos mokėtinos ir nesumokėtos palūkanos. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. rugsėjo mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 6 priemonę);
VIII.2.6. 6 priemonė
(123)
dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad visą akcijomis pakeistos skolos sumą galima laikyti tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 9,4 mlrd. HUF suma;
VIII.2.7. 7 priemonė
(124)
dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra investuotas 5,3 mlrd. HUF kapitalas;
VIII.2.8. 8 priemonė
(125)
dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad bendra paskolos suma prilygsta tiesioginei subsidijai, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 5,7 mlrd. HUF suma;
IX. IŠVADA
(126)
remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 1-8 priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje;
(127)
be to, Komisija daro išvadą, kad 1-8 priemonės nedera su vidaus rinka;
(128)
ši nederanti pagalba turi būti susigrąžinta iš Malév, kaip išdėstyta VIII.2 skirsnyje, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki suteikiant pagalbą. Tikslią bendrą susigrąžinamą sumą ir susigrąžinimo palūkanas turi apskaičiuoti Vengrijos institucijos,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, yra šios Vengrijos Malév Hungarian Airlines Zrt. skirtos priemonės:
a)
1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MAVA perėmė paskolą, kurią 2003 m. Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas;
b)
2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév pavaldžiąją įmonę Malév GH, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF likvidumo priemonė;
c)
3 priemonė. Visa pradelsta mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. ir nuo 2008 m. liepos mėn. atidėti įvairių mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai;
d)
4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF (skyrus naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą - išankstinį 4,7 mlrd. HUF mokėjimą už GH - pakeitus akcijomis);
e)
5 priemonė. 2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn. MNV įmonei Malév suteikė tris akcininko paskolas, kurių bendra suma 9,2 mlrd. HUF, už kurias mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos;
f)
6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. 1 straipsnio e punkte nurodomos akcininko paskolos (ir už jas mokėtinos palūkanos) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu;
g)
7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF suma;
h)
8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF akcininko paskola, už kurią mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos.
2 straipsnis
1 straipsnyje nurodytos valstybės pagalbos priemonės, kurias Vengrija neteisėtai suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt. pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, nedera su vidaus rinka.
3 straipsnis
1) Vengrija susigrąžina 1 straipsnyje nurodytą pagalbą iš pagalbos gavėjo.
2) Susigrąžintoms sumoms taikomos palūkanos nuo jų suteikimo pagalbos gavėjui datos iki faktinio susigrąžinimo.
3) Palūkanos apskaičiuojamos nuo bendros sumos pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.
4 straipsnis
1) 1 straipsnyje nurodoma pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
2) Vengrija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
5 straipsnis
1) Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Vengrija pateikia Komisijai šią informaciją:
a)
visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš pagalbos gavėjo;
b)
išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą;
c)
dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.
2) Vengrija nuolat praneša Komisijai apie pažangą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, kol bus susigrąžinta visa 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba su palūkanomis. Komisijai paprašius, ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos ir susigrąžinimo palūkanų sumas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjo.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vengrijai.
Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 9 d.