РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 януари 2012 година
относно помощта, предоставена от Гърция на земеделски производители и кооперативи в зърнопроизводството
SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(нотифицирано под номер C(2011) 9335)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/320/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 18 ноември 2008 г. Комисията получи по електронна поща информация относно предполагаема помощ, отпусната от гръцката държава на земеделски производители и на обединения на земеделски кооперативи в зърнопроизводството. Предполагаемата помощ е предоставена под формата на безлихвени заеми. С писмо от 21 ноември 2008 г. Комисията поиска от гръцките власти да предоставят информация за въпросната помощ.
(2)
С писмо от 24 ноември 2008 г. Комисията покани жалбоподателя да представи попълнен формуляр за подаване на жалба. Комисията получи формуляра на 8 януари 2009 г.
(3)
След получаването на формуляра за подаване на жалба и тъй като гръцките власти не отговориха на писмото ѝ от 21 ноември 2008 г., на 23 януари 2009 г. Комисията им изпрати второ писмо, с което поиска информация за въпросната мярка. Гръцките власти не представиха отговор в рамките на посочения в писмото краен срок и на 24 март 2009 г. Комисията им изпрати напомняне.
(4)
На 14 май 2009 г. гръцките власти изпратиха писмо на Комисията, с което предоставиха съвсем ограничена информация относно помощта, която е обект на жалбата. На 11 юни 2009 г. Комисията изпрати на гръцките власти второ искане за информация, съдържащо по-подробни въпроси по отношение на предполагаемата държавна помощ.
(5)
На 20 юли 2009 г. гръцките власти поискаха удължаване на крайния срок за предоставяне на съответната информация до 30 август 2009 г. С писмо от 23 юли 2009 г. Комисията се съгласи с това удължаване на срока. С писмо по електронна поща от 1 септември 2009 г. гръцките органи поискаха удължаване на крайния срок с още един месец. С писмо от 14 септември Комисията разреши второто удължаване на крайния срок - до 30 септември 2009 г.
(6)
Повече от два месеца след определения краен срок Комисията все още не беше получила отговор и на 1 декември 2009 г. изпрати на гръцките власти напомняне, в което им даде още един месец за предоставяне на информация. В напомнянето Комисията обърна внимание на гръцките власти на факта, че ако не отговорят в предписания срок, Комисията ще изиска предоставянето на информацията („разпореждане за информация“) съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (2) (3). Освен това от 26 януари 2010 г. случаят е вписан под номер NN 3/10 в регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление.
(7)
Определеният от Комисията краен срок изтече без гръцките власти да предоставят каквато и да било информация. По тази причина на 10 март 2010 г. Комисията прие решение съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999, с което изиска от гръцките власти да предоставят необходимата информация.
(8)
Гръцките власти отговориха на 19 март 2010 г. В отговора си те твърдяха, че са отговорили на писмото на Комисията от 1 декември 2009 г. с писмо от 9 февруари 2010 г. С писмо от 17 май 2010 г. Комисията изпрати на гръцките власти редица допълнителни въпроси. Изискано беше също така да представят доказателство, че са изпратили писмо на Комисията на 9 февруари 2010 г. Междувременно Комисията получи допълнителна информация от жалбоподателя относно въпросната помощ. В тази връзка на 18 юни 2010 г. Комисията изпрати още едно писмо на гръцките власти, като им предостави възможност за изразяване на мнение по новата информация. Гръцките власти отговориха на писмото на Комисията от 17 май 2010 г., но не представиха каквото и да било доказателство, че на 9 февруари 2010 г. са изпратили писмо на Комисията. На 30 септември 2010 г. гръцките власти отговориха на писмото на Комисията от 18 юни 2010 г.
(9)
С писмо от 15 декември 2010 г. Комисията уведоми Гърция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на въпросната помощ. С писмо от 21 януари 2011 г. гръцките власти представиха своето мнение относно решението на Комисията от 15 декември 2010 г. Комисията изпрати на гръцките власти някои допълнителни въпроси с писмо от 5 май 2011 г., на което те отговориха на 6 юни 2011 г.
(10)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната мярка. Комисията получи мнение от една заинтересована страна, според която въпросните мерки са неправомерни. Гръцките власти бяха уведомени за това мнение, в отговор на което те представиха своето мнение с писмо от 1 декември 2011 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
ΙΙ.1. Жалба
(11)
На 18 ноември 2008 г. Комисията получи информация по електронна поща относно предполагаема помощ, отпусната от гръцката държава на земеделски производители и обединения на земеделски кооперативи в зърнопроизводството. Според посочената жалба помощта е под формата на безлихвени заеми в размер на 150 милиона EUR, предоставени на обединения на земеделски кооперативи в сектора на зърнените култури.
II.2. Контекст
(12)
Според предоставената от гръцките власти информация, през 2008 г. гръцките земеделски производители са засели допълнително 60 хиляди хектара (600 хиляди stremmata (единица за площ, равна на десет ара)) царевица в сравнение с предходната година. Това е довело до значително свръхпроизводство на царевица, а оттам и до спад на цените. Положението с пшеницата е същото. Поради този факт и вследствие на икономическата криза гръцкото правителство е решило да предостави подпомагане на гръцките производители.
(13)
Според гръцките власти подпомагането е било предоставено на организации на производители - т.е. на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК). ОЗК не са разполагали с необходимите средства за подпомагане на доходите на земеделските производители, а поради финансовата криза не са имали и достъп до финансовите пазари, за да изтеглят заеми. Гръцките власти заявяват освен това, че ако през зимата на 2008 г. кооперативите бяха продали събраните количества зърно, цените биха се понижили драстично, а производителите биха претърпели значителни загуби. Следователно, за да се избегне спад в цените на зърнените култури и да се гарантира минимален доход на земеделските производители, гръцкото правителство е решило да отпусне на ОЗК и непряко на земеделските производители (които са доставили продукцията си на кооперативите) помощ под формата на гарантиран от държавата заем с лихвена субсидия. Според гръцките власти сумите по отпуснатите на ОЗК заеми е трябвало след това да бъдат прехвърлени на производителите срещу количествата зърно, закупено или получено от ОЗК през 2008 г. Поради продължителната криза на зърнения пазар гръцките власти са удължили срока за погасяване на заемите до 30 септември 2010 г.
ΙΙ.3. Мярка
(14)
Гръцките власти са приели редица решения за привеждане в действие на помощта.
(15)
В Решение № 56700/B.3033 от 8 декември 2008 г. на гръцкия министър на икономическите въпроси и финансите се предвижда, inter alia, следното:
„Член 1. С настоящото се одобрява лихвена субсидия за заеми, които са отпуснати или ще бъдат отпуснати през 2008 г. от финансови институции на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК) и на първични земеделски кооперативи в Гърция, за да бъде заплатено с тях на производителите за закупените или получените количества зърно през 2008 г. Въпросните заеми се субсидират от датата на отпускането им. […]
Член 3. Продължителността на въпросните заеми е от датата на отпускането им до датата на погасяването им, която не може да бъде по-късно от 30 септември 2009 г. […]“
(16)
В Решение № 2/88675/0025 от 9 декември 2008 г. на гръцкия министър на икономическите въпроси и финансите, се предвижда, inter alia, следното:
„1)
Гръцката държава предоставя 100 % гаранция за обезпечаване на заемите, отпускани от финансови институции на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК) и на първични земеделски кооперативи в Гърция, за да бъде заплатено с тях на производителите за закупените или получените количества зърно през 2008 г., в съответствие с разпоредбите на Закон 2322/1995. За заемите, отпуснати от финансовите институции на ОЗК и на първични земеделски кооперативи през 2008 г. за покупка на зърно, важат разпоредбите на настоящото решение, считано от датата на отпускането им. Общият размер на заемите, които са отпуснати или ще бъдат отпуснати, не може да превишава 150 милиона EUR. […]
3)
[…] В случай, че непогасената част от заема не бъде изплатена при настъпване на падежа, въпросната сума става дължима и изискуема. Държавата възстановява гарантираните вземания на банките, след като те представят в срок от три месеца от датата на падежа подкрепящите документи, посочени в Решение № 2/478/0025/4.1.2006 г. на министъра на икономическите въпроси и финансите (Държавен вестник, серия II, № 16, 13.1.2006 г.).“
(17)
Крайният срок за погасяване на заемите е удължен до 30 декември 2010 г. въз основа на решения № 46825/B.2248 от 29 септември 2009 г. и № 2/69591/0025 от 2 октомври 2009 г. на министъра на икономическите въпроси и финансите.
(18)
С Решение № 8264 от 9 декември 2008 г. на гръцкия министър на развитието на селските райони и храните се предвижда разпределяне на сумата от 150 милиона EUR между 57 обединения на земеделски кооперативи. Въпросното решение се позовава също така на решение от 12 ноември 2008 г. на правителствената комисия относно отпускането на заеми в размер на 150 милиона EUR на обединения на земеделски кооперативи и на техните членове.
(19)
Според писмото на гръцките власти, изпратено на 19 март 2010 г., всички въпросни заеми (с изключение на един) са отпуснати от Agricultural Bank of Greece (Гръцката земеделска банка) (наричана по-долу „банка ATE“). Гръцките власти добавят, че лихвената субсидия и гаранцията, предоставени от държавата в сектора на зърнените култури, са били необходими с оглед справяне с понижението на цените през 2008 г., предизвикано от свръхпроизводството на зърно в Гърция. В това писмо гръцките власти изразяват мнението, че предоставеният от държавата малък кредитен механизъм не може да се счита за държавна помощ, тъй като той не нарушава конкуренцията, нито застрашава да я наруши, както и не засяга търговията между държавите-членки. Гръцките власти добавят, че ползата за отделните производители от въпросната мярка е била минимална.
(20)
Съгласно член 1 от договора за заем между банка ATE и ОЗК („Договор за заем“) отпусканите от банка ATE заеми се използват от заемополучателя само за закупуването или получаването на зърнени култури, които са произведени през 2008 г.
(21)
По отношение на условията за отпускане на заема гръцките власти отбелязват, че лихвеният процент е процентът, приложим за 12-месечни гръцки съкровищни облигации (емитирани непосредствено преди датата, от която започва да се начислява лихва), увеличен с 30 %. Освен това те твърдят, че Договорът за заем между банка ATE и ОЗК включва условие, което доказва, че не става въпрос за държавна помощ. Това условие гласи: „Заемополучателят с настоящото поема задължение преди отпускане на заема да подпише с гръцката държава, представлявана от Банката за целите на настоящото, договор за обезпечение върху продуктите, страничните продукти и друго движимо имущество, което заемополучателят ще закупи с този заем, както и върху всички стоки, които притежава или управлява, съгласно разпоредбите на Закон 2844/2000.“ С други думи, ОЗК предоставят обезпечение на държавата (представлявана от банка ATE) под формата на продуктите, закупени от ОЗК със заема.
(22)
Заместник-министърът на финансите приема Решение № 2/21304/0025 на 26 октомври 2010 г. Според посоченото решение:
„А.
Обединенията на земеделски кооперативи (ОЗК) и първичните земеделски кооперативи в Гърция, които са получили заеми, гарантирани от гръцката държава съгласно Решение № 2/88675/0025/9.12.2008 г. на заместник-министъра на икономическите въпроси и финансите, което е в сила към настоящия момент, имат възможност да преструктурират заемите с падеж 30 септември 2010 г., гарантирани от гръцката държава съгласно горепосоченото решение, както следва:
Общата продължителност на преструктурирания заем е пет години, платим на шестмесечни вноски (главница и лихви), като първата вноска е дължима на 30 март 2011 г., а последната - на 30 септември 2015 г.
Освен това всеки заемополучател до настъпване на падежа на заема заплаща на гръцката държава предпазна премия в размер на 2 % от неиздължената към момента част на заема. Първото плащане по премията се извършва при плащането на първата вноска на 30 март 2011 г.
С настоящото се премахват съществуващите обезпечения под формата на зърно в полза на гръцката държава.
Лихвеният процент по преструктурираните по този начин заеми е процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория. […]“
III. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
(23)
В отговора си от 21 януари 2011 г. гръцките власти твърдят, че както лихвената субсидия, така и държавната гаранция за заемите трябва да се разглеждат в светлината на Съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ (5) (наричана по-долу „временна рамка“). По-специално те заявяват, че въпросните заеми са отпуснати по време на финансовата и икономическа криза от 2008 г. и 2009 г. с цел преодоляване на кризата.
(24)
Гръцките власти заявяват също така, че поради големия брой крайни получатели (членове на кооперативите) ползата от безлихвения заем за всеки получател е била толкова малка, че не може да се счита за предизвикваща нарушаване на конкуренцията.
(25)
Накрая, гръцките власти твърдят, че задължението на всеки заемополучател да заплаща 2 % застрахователна премия в съответствие с Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 доказва отсъствието на държавна помощ.
(26)
В писмото си от 1 декември 2011 г. гръцките власти повтарят редица от представените в хода на процедурата аргументи относно необходимостта от прилагането на тези мерки и основанията за това. Също така те заявяват, че приемането на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. и прилагането на лихвен процент при преструктурирането на заемите (процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория) означават, че лихвената субсидия не представлява помощ. Гръцките власти добавят, че предоставените от държавата лихвени субсидии през периода от 2009 г. до 28 ноември 2011 г. възлизат на 7 762 113 EUR.
ΙV. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
ΙV.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(27)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(28)
Преди да пристъпи към оценяване дали въпросната мярка отговаря на условията на член 107, параграф 1 от Договора, Комисията отбелязва, че има два аспекта на мярката, които следва да бъдат разгледани в светлината на тази разпоредба: а) лихвената субсидия, и б) държавната гаранция.
ΙV.1.1 Лихвена субсидия
(29)
Лихвената субсидия, предоставена от гръцката държава на кооперативите съгласно Министерско решение № 56700/B.3033/8.12.2008 г., отговаря на всички условия, посочени в член 107, параграф 1 от Договора. Субсидията е отпусната от гръцката държава и предоставя явно предимство, тъй като благодарение на нея заемът фактически е напълно безлихвен. Преките получатели на помощта са кооперативите. Като се има предвид обаче, че с отпускането на заемите намерението на държавата е било да се повишат доходите на гръцките земеделски производители чрез изкуствено повишаване на цената на зърнените култури, продавани от производителите на кооперативите, то непреките получатели на помощта са земеделските производители. Накрая, спазено е и условието за избирателност, тъй като получателите на помощта са единствено тези кооперативи и, в крайна сметка, земеделските производители, които са закупили или произвели зърно в Гърция през 2008 г. Лихвената субсидия е предоставена преди прилагането на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. и преди преструктурирането на заемите, когато е постановено, че лихвеният процент, приложим по отношение на преструктурирания заем, ще бъде процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория.
(30)
Що се отнася до условието за „нарушаване на конкуренцията“, в съответствие със съдебната практика на Съда, самият факт, че се засилва конкурентното положение на едно предприятие спрямо други конкурентни предприятия, като му се предоставя икономическо преимущество, което то иначе не би получило в нормалния ход на неговата дейност, говори за възможно нарушаване на конкуренцията (6). Помощта за дадено предприятие засяга търговията между държавите-членки, когато въпросното предприятие функционира на пазар, който е отворен за вътрешнообщностна търговия (7). Освен това, в съответствие със съдебната практика на Съда, няма праг или процент, под който може да се счита, че търговията между държавите-членки не е засегната. Дори относително малкият размер на помощта или относително неголемите мащаби на предприятията не означават a priori, че търговията между държавите-членки не е засегната (8). Секторът на зърнените култури се характеризира със значителна вътрешнообщностна търговия. Следователно настоящата мярка може да засегне търговията между държавите-членки.
(31)
В светлината на горното изглежда, че по отношение на лихвената субсидия са изпълнени всички условия, посочени в член 107, параграф 1.
ΙV.1.2. Държавна гаранция
(32)
С Министерско решение № 2/88675/0025/9.12.2008 г. гръцката държава решава да предостави на кооперативите гаранция по заемите, сключени с банка ATE. Общо казано, по отношение на гаранциите се прилагат критериите, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Както е отбелязано в раздел 2.1 от Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (9) (наричано по-долу „Известие относно гаранциите“), пряко предоставяните гаранции от държавата действително могат да представляват държавна помощ. Ползата от дадена държавна гаранция се състои в това, че свързаният с гаранцията риск се поема от държавата. Поемането на този риск обикновено се възнаграждава с подходяща премия (раздел 2.2 от Известието относно гаранциите). Когато държавата се отказва от такава премия, е налице полза за предприятието, на което е предоставена държавната гаранция, и изтичане на ресурси от държавата. Следователно в този случай гаранцията се предоставя чрез ресурси на държавата. В Известието относно гаранциите е посочено също така, че дори и да не са извършени никакви плащания от държавата по дадена гаранция, може въпреки това да е налице държавна помощ.
(33)
Предоставената на ОЗК и в крайна сметка на земеделските производители полза благодарение на гаранцията е ясна: заемополучателите не е трябвало да плащат - поне до 30 март 2011 г. (вж. съображение 22) - съответната премия, която обикновено се заплаща като възнаграждение за съответния риск. В сравнение с положението без гаранция, държавната гаранция дава възможност на заемополучателите така също да получат по-добри финансови условия по заемите, отколкото нормално биха получили на финансовите пазари. В раздел 3.4 от Известието относно гаранциите е посочен списък на всички условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да не се счита за държавна помощ дадена схема за държавни гаранции. Ясно е, че разглежданата мярка не отговаря на всички посочени условия. Например изглежда, че най-малко две от тези условия не са изпълнени в този случай: въпросната гаранция покрива повече от 80 % от заемите и изглежда, че разглежданата схема важи за заемополучатели във финансово затруднение.
(34)
Както е посочено в съображение 29, преките получатели на тази помощ са кооперативите. Като се има предвид обаче, че с отпускането на заемите намерението на държавата е било да се повишат доходите на гръцките земеделски производители чрез изкуствено повишаване на цената на зърнените култури, продавани от производителите на кооперативите, то непреките получатели на помощта са земеделските производители. Условието за избирателност също е изпълнено, тъй като получателите на помощта са само онези кооперативи и земеделски производители, които са закупили или произвели зърно в Гърция през 2008 г.
(35)
Посоченото в съображение 30 се отнася и до условията за „нарушаване на конкуренцията“ и „засягане на търговията“.
(36)
Накрая, гръцките власти твърдят, че предоставеното обезпечение от ОЗК на държавата, както е предвидено в Договора за заем, показва, че не е налице никаква помощ. Както обаче посочва Комисията в решението си за откриване на процедурата, случаят не е такъв поради следните причини: а) първо, ако кооперативите не погасят заемите, държавата ще реши по своя преценка дали да се възползва от правата, които ѝ дават споразуменията за обезпечение, или да не се възползва; б) второ, изглежда, че обезпечението не покрива пълния размер на заема, тъй като цената, заплащана от ОЗК на земеделските производители за закупуването на зърно (която нормално би трябвало да е равна на размера на заемите), е по-висока от пазарната цена.
(37)
Следва да се отбележи също така, че това обезпечение е премахнато с Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. Както е посочено в съображение 22 по-горе, това обезпечение е заместено с премията от 2 %, считано от датата на първата погасителна вноска, дължима на 30 март 2011 г. В писмото си от 7 юни 2011 г. гръцките власти твърдят, че в съответствие с Известието относно гаранциите плащането на премия е средство за защита на малките и средните предприятия, чиято способност да погасяват задълженията си може да бъде засегната от неблагоприятни условия. Този довод е недопустим поради причините, описани подробно в съображения 38, 39 и 40.
(38)
Първо, разпоредбата относно предпазната премия от 2 % е въведена едва през октомври 2010 г. и се отнася само до сумите, които все още са били дължими през септември 2010 г. Дори да приемем, quod non, че тази премия премахва всеки евентуален елемент на държавна помощ, държавната гаранция все пак би представлявала държавна помощ до този момент.
(39)
Второ, от текста на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. става ясно, че ОЗК могат, но не са длъжни да се възползват от съответната разпоредба (вж. съображение 22). В това отношение гръцките власти отбелязват, че всъщност заемополучателите са били длъжни да се възползват от въпросната разпоредба, тъй като, както е предвидено в член 13 от Договора за заем, ако не са погасили заема до 30 септември 2009 г., дължимата сума става платима от държавата в рамките на три месеца, а държавата от своя страна ще предприеме мерки за принудително изпълнение по административен ред срещу заемополучателя. Този довод също е недопустим - ако държавата погаси дължимите суми, не е сигурно, че тя ще предприеме мерки срещу първоначалния длъжник с цел възстановяване на тези суми, тъй като винаги може да използва правото си на преценка да не го направи.
(40)
Накрая, изглежда, че премията от 2 % сама по себе си не е елемент, който в съответствие с Известието относно гаранциите доказва отсъствието на държавна помощ, както твърдят гръцките власти. Дори ако приемем, че всички получатели по мярката са малки и средни предприятия, както твърдят гръцките власти, приложимата част от Известието относно гаранциите би бил раздел 3.5. В този раздел от Известието се обяснява, че за да се счита, че дадена гаранция, предоставена по схема, изискваща еднократна премия, не представлява държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени всички други условия, посочени в раздел 3.4, букви а), б), в), д), е) и ж). Както вече бе обяснено в съображение 33, в настоящия случай тези условия не са изпълнени: въпросната гаранция покрива повече от 80 % от заемите и изглежда, че разглежданата схема важи за заемополучатели във финансово затруднение.
(41)
В светлината на горното изглежда, че по отношение на държавната гаранция по заемите са изпълнени всички условия, посочени в член 107, параграф 1.
ΙV.2. Съвместимост на помощта
ΙV.2.1. Общи бележки
(42)
Договорът допуска известни изключения от общия принцип за несъвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар, определен в член 107, параграф 1 от Договора. Част от тези изключения явно не са приложими в настоящия случай. Това са по-специално предвидените в член 107, параграф 2, които обхващат помощи със социален характер, помощи за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия, както и помощи, свързани с обединението на Германия.
(43)
Същото важи за изключенията, предвидени в член 107, параграф 3, букви а) и г) от Договора, тъй като въпросната помощ не е предназначена нито за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, нито за насърчаване на важни проекти от общоевропейски интерес или за насърчаване на културата и опазване на наследството.
(44)
Следователно единствената дерогация, която би могла да се приложи в случая, е предвидената в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, която предвижда, че помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар. Помощта е обхваната от тази дерогация, ако съответства на правилата на Съюза, регламентиращи държавните помощи. В областта на земеделието тези правила са изложени в Основните насоки на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. (10) (наричани по-долу „Земеделски насоки“).
(45)
Според информацията, която е на разположение на Комисията, целта на въпросната мярка е справянето със ситуацията, породена от свръхпроизводството на зърно в Гърция през 2008 г. По-специално гръцките власти признават в писмото си от 19 март 2010 г., че една от целите на мярката е била „да гарантира минимален доход на производителите“.
(46)
Освен това, тъй като заемите в размер на 150 милиона EUR са предназначени за закупуване от ОЗК на зърното, произведено от техните членове (Министерско решение № 8264 от 9 декември 2008 г.), изглежда, че помощта е предоставена на база на произведените количества.
(47)
Видът на предоставената от Гърция помощ не е предвиден нито в Земеделските насоки, нито в други правила на Съюза по този въпрос, а и гръцките власти не твърдят това. Следователно явно тя представлява оперативна помощ, предназначена да повиши доходите на земеделските производители чрез изкуствено повишаване на цените на зърнените култури. Такива мерки са строго забранени от правилата на Съюза в областта на държавните помощи.
(48)
Следва да се припомни, че, според съдебната практика на Съда на Европейския съюз, оперативната помощ, т.е. помощта, чиято цел е облекчаване на разходите на предприятията, които те обикновено поемат при обичайното управление на дейността си, по принцип нарушава конкуренцията поради това, че от една страна не улеснява „развитието“ на нито един икономически сектор, а от друга страна осигурява на получателите изкуствена финансова подкрепа, която нарушава дълготрайно конкуренцията и засяга търговията по начин, който противоречи на общия интерес.
(49)
По-специално пазарите на земеделски продукти в Европейския съюз изцяло се регулират чрез общи организации на пазарите (ООП). Една от задачите на ООП е да гарантират лоялната конкуренция между операторите в съответния сектор в рамките на Европейския съюз. Мерки за подкрепа на пазара като мерките, въведени и финансирани от Гърция, изглежда противоречат на целите на ООП на зърнени култури и има вероятност да засегнат сериозно функционирането на този пазар.
(50)
Както многократно е подчертавал Съдът, (11), всяка намеса на държава-членка в пазарните механизми, с изключение на специално предвидените в правилата на Съюза форми, рискува да окаже влияние върху функционирането на общите организации на пазара и да създаде необосновани предимства за определени икономически групи в Съюза. По-специално в скорошната си съдебна практика (12) Съдът припомня за пореден път, че в областите, обхванати от обща организация на пазара, особено когато тази организация се основава на общи ценови правила, държавите-членки нямат право да се намесват чрез едностранно приети национални разпоредби в механизма на формиране на цените, определяни на съответния производствен етап от общата организация.
(51)
Следва да се отбележи, че националните механизми за подкрепа на цените, като разглежданите в настоящия случай, подкопават общите ценови правила и изобщо крайната цел на механизмите, създадени с правила на Съюза за обща организация на пазарите, дори когато се прилагат с цел подпомагане на доходите на земеделските производители.
(52)
Накрая, Комисията разгледа също така дали помощта може да бъде определена за съвместима съгласно Съобщението на Комисията - Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (13). Въпреки това, дори ако получателят към момента на предоставяне на помощта е бил предприятие в затруднение по смисъла на раздел 2 от посочените Насоки (което не е ясно), гръцките власти не са представили доказателства, че във въпросните случаи са изпълнени многобройните условия, определени в Насоките, което евентуално би могло да оправдае предоставянето на помощ на конкретен получател.
IV.2.2. Временна рамка
(53)
Гръцките власти обосновават предоставянето на помощта с икономическата криза и липсата на достъп до финансиране за кооперативите. През 2009 г. Комисията, като отчете сериозността на финансовата криза, прие „Временната рамка“ (14), в която обяви за съвместима с вътрешния пазар помощ в размер до 15 000 EUR в случая на земеделски производители, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(54)
В писмото си от 21 януари 2011 г. гръцките власти твърдят, че както лихвената субсидия, така и държавната гаранция за заемите са обхванати от разпоредбите на Временната рамка. По-специално те заявяват, че въпросните заеми са отпуснати по време на финансовата и икономическа криза от 2008 г. и 2009 г. с цел преодоляване на кризата. Гръцките власти добавят, че поради големия брой крайни получатели (членове на кооперативите) ползата от безлихвения заем за всеки получател е била толкова малка, че не може да се счита за предизвикваща нарушаване на конкуренцията. Накрая, гръцките власти заявяват, че според член 7 от Временната рамка тя се прилага също така в случаите на схеми за държавни помощи, за които не е постъпило уведомление.
(55)
Комисията не може да приеме представените от гръцките власти аргументи и счита, че във въпросния случай разпоредбите на Временната рамка не са приложими. Първо, обхватът на Временната рамка е разширен и първичното земеделско производство е включено едва на 31 октомври 2009 г. (15) Следователно никакви схеми за държавни помощи, одобрени преди влизането в сила на това разширение, не могат да бъдат обхванати от Временната рамка. В настоящия конкретен случай член 1 от Министерско решение № 56700/B.3033/8.12.2008 г. гласи, че лихвената субсидия се отнася до заеми, които са били или са щели да бъдат отпуснати през 2008 г. Следователно въпросните заеми, а оттам и държавната помощ, са били отпуснати преди 31 октомври 2009 г.
(56)
Второ, Комисията отбелязва, че въпросните мерки не отговарят на включеното във Временната рамка условие, според което, за да бъде счетена такава помощ за съвместима, тя трябва да се прилага за целия земеделски сектор, а не само за един продуктов сектор, в случая сектора на зърнените култури.
V. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(57)
Комисията констатира, че Гърция неправомерно е привела в действие въпросната схема за помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. Като се има предвид, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар, Гърция трябва да прекрати схемата и да възстанови от получателите предоставената помощ.
(58)
Индивидуалната помощ, отпусната по въпросната схема, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (16) и приложим към момента на предоставянето на помощта.
(59)
Индивидуалната помощ, отпусната по въпросната схема, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или определени в рамките на друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималните интензитети на помощта, приложими към този вид помощ,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Схемата, въведена в полза на земеделските производители и кооперативи в зърнопроизводството в съответствие с Министерски решения № 56700/Β.3033/8.12.2008 г. и № 2/88675/0025/9.2.2008 г. под формата на гарантиран от гръцката държава заем с лихвена субсидия, представлява държавна помощ. Посочената държавна помощ, която е предоставена неправомерно от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, която е отпусната по схемата, посочена в член 1, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 и приложим към момента на предоставянето на помощта.
Член 3
Индивидуалната помощ, отпусната по схемата, посочена в член 1, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или определени в рамките на друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималните интензитети на помощта, приложими към този вид помощ.
Член 4
1. Гърция възстановява от получателите несъвместимата помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1.
2. Сумите, подлежащи на възстановяване, включват лихви, изчислени от датата, на която помощта е предоставена на получателите, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (17).
4. Гърция анулира всички неизплатени плащания по схемата за помощ, посочена в член 1, считано от датата, на която е уведомена за настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Гърция осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 6
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемата, посочена в член 1, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), която следва да бъде възстановена от всеки получател;
в)
подробно описание на вече предприетите и на планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че от получателите е изискано да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява редовно Комисията за напредъка в прилагането на националните мерки, които са предприети с цел изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Гърция незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 25 януари 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. sausio 25 d.
dėl valstybės pagalbos, kurią Graikija suteikė grūdus auginantiems ūkininkams ir grūdų supirkimo kooperatyvams
SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9335)
(Tekstas autentiškas tik graikų k.)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/320/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2008 m. lapkričio 18 d. Komisija elektroniniu paštu gavo informacijos apie pagalbą, kurią Graikijos valstybė tariamai suteikė grūdus auginantiems ūkininkams ir grūdus superkančių žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams. Ši pagalba tariamai suteikta beprocenčių paskolų forma. 2008 m. lapkričio 21 d. raštu Komisija paprašė Graikijos valdžios institucijų pateikti informaciją apie minėtą pagalbą.
(2)
2008 m. lapkričio 24 d. raštu Komisija paprašė skundo pateikėjo pateikti užpildytą skundo formą. Šią formą Komisija gavo 2009 m. sausio 8 d.
(3)
Gavusi skundo formą, bet negavusi Graikijos valdžios institucijų atsakymo į savo 2008 m. lapkričio 21 d. raštą, Komisija 2009 d. sausio 23 d. nusiuntė Graikijai antrą raštą, kuriame pareikalavo informacijos apie minėtą priemonę. Graikijos valdžios institucijos nepateikė atsakymo iki tame rašte nustatyto termino, todėl Komisija 2009 m. kovo 24 d. nusiuntė joms priminimą.
(4)
2009 m. gegužės 14 d. Graikijos valdžios institucijos nusiuntė Komisijai raštą, kuriame pateikė labai nedaug informacijos apie skunde nurodytą pagalbą. 2009 m. birželio 11 d. Komisija nusiuntė Graikijos valdžios institucijoms antrą prašymą pateikti informacijos, įtraukdama į jį išsamius klausimus, susijusius su tariamai suteikta valstybės pagalba.
(5)
2009 m. liepos 20 d. Graikijos valdžios institucijos paprašė nukelti susijusios informacijos pateikimo terminą iki 2009 m. rugpjūčio 30 d. Komisija 2009 m. liepos 23 d. raštu sutiko terminą nukelti. 2009 m. rugsėjo 1 d. Graikijos valdžios institucijos elektroniniu paštu paprašė terminą nukelti dar mėnesiui. Komisija rugsėjo 14 d. raštu dar kartą jį nukėlė - iki 2009 m. rugsėjo 30 d.
(6)
Per du mėnesius nuo nustatyto termino Komisija negavo jokio atsakymo ir 2009 m. gruodžio 1 d. nusiuntė Graikijos valdžios institucijoms priminimą ir paprašė informaciją pateikti per mėnesį. Šiame priminime Komisija atkreipė Graikijos valdžios institucijų dėmesį į tai, kad, jei jos per nustatytą laiką nepateiks atsakymo, pateikti informaciją Komisija pareikalaus („įsakymas pateikti informaciją“) pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (2) (3), 10 straipsnio 3 dalį. Be to, nuo 2010 m. sausio 26 d. ši byla įrašyta į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 3/2010.
(7)
Komisijos nustatytam terminui praėjus Graikijos valdžios institucijos nebuvo pateikusios informacijos. 2010 m. kovo 10 d. Komisija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalimi, priėmė sprendimą, kuriame pareikalavo, kad Graikijos valdžios institucijos pateiktų būtiną informaciją.
(8)
Pagaliau 2010 m. kovo 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė atsakymą. Jame Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad į Komisijos 2009 m. gruodžio 1 d. raštą jos atsakiusios 2010 m. vasario 9 d. raštu. Komisija 2010 m. gegužės 17 d. raštu pateikė Graikijos valdžios institucijoms nemažai papildomų klausimų. Be to, ji paprašė jų pateikti įrodymų, kad 2010 m. vasario 9 d. jos išsiuntė Komisijai raštą. Tuo metu Komisija iš skundo pateikėjo gavo daugiau informacijos apie minėtą pagalbą. Todėl 2010 m. birželio 18 d. ji Graikijos valdžios institucijoms nusiuntė dar vieną raštą ir suteikė joms galimybę pateikti pastabų dėl naujos informacijos. Graikijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos 2010 m. gegužės 17 d. raštą, bet įrodymo, kad 2010 m. vasario 9 d. išsiuntė Komisijai raštą, nepateikė. 2010 m. rugsėjo 30 d. Graikijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos 2010 m. birželio 18 d. raštą.
(9)
2010 m. gruodžio 15 d. raštu Komisija pranešė Graikijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos. Graikijos valdžios institucijos 2011 m. sausio 21 d. raštu pateikė pastabas dėl 2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimo. Komisija 2011 m. gegužės 5 d. raštu Graikijos valdžios institucijoms nusiuntė keletą papildomų klausimų, į kuriuos jos atsakė 2011 m. birželio 6 d.
(10)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija ragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl aptariamos priemonės. Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas; ta šalis tvirtino, kad šios priemonės buvo neteisėtos. Apie šias pastabas pranešta Graikijos valdžios institucijoms, kurios pateikė savo pastabas 2011 m. gruodžio 1 d. raštu.
II. IŠSAMUS PAGALBOS APIBŪDINIMAS
ΙΙ.1. Skundas
(11)
2008 m. lapkričio 18 d. Komisija elektroniniu paštu gavo informaciją apie valstybės pagalbą, Graikijos valstybės tariamai suteiktą grūdus auginantiems ūkininkams ir žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams. Pagal šį skundą grūdų sektoriaus žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams suteikta 150 mln. EUR vertės pagalba beprocenčių paskolų forma.
II.2. Pagrindinės aplinkybės
(12)
Iš Graikijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad 2008 m. Graikijos ūkininkai kukurūzais apsėjo 60 tūkst. hektarų (600 tūkst. stremmata) daugiau nei metais prie tai. Dėl to atsirado nemažas kukurūzų produkcijos perteklius ir krito kainos. Tas pats atsitiko ir su kviečiais. Dėl šios priežasties ir dėl ekonomikos krizės Graikijos Vyriausybė nutarė suteikti paramą Graikijos grūdų augintojams.
(13)
Pasak Graikijos valdžios institucijų, parama buvo skirta augintojų organizacijoms, t. y. žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams (ŽŪKS). Dėl finansų krizės ŽŪKS neturėjo nei ūkininkų pajamoms remti būtinų lėšų, nei galimybės gauti paskolų iš finansų rinkų. Graikijos valdžios institucijos dar teigė, kad, jei kooperatyvai 2008 m. žiemą būtų pardavę supirktus grūdus, kainos būtų pastebimai nukritusios, o augintojai būtų patyrę didelių nuostolių. Todėl siekdama, kad grūdų kainos nemažėtų ir kad ūkininkams būtų užtikrintos minimalios pajamos, Graikijos Vyriausybė nutarė suteikti ŽŪKS (o netiesiogiai - ūkininkams, kurie pateikė savo produkciją kooperatyvams) paramą valstybės garantuotos paskolos ir palūkanų subsidijos forma. Pasak Graikijos valdžios institucijų, ŽŪKS suteiktos paskolos sumos vėliau bus perduotos augintojams už grūdų, kuriuos 2008 m. ŽŪKS įsigijo arba priėmė, kiekį. Dėl grūdų rinkoje užsitęsusios krizės nustatytą paskolų grąžinimo terminą Graikijos valdžios institucijos nukėlė iki 2010 m. rugsėjo 30 d.
ΙΙ.3. Priemonė
(14)
Graikijos valdžios institucijos priėmė keletą pagalbos taikymą įtvirtinančių sprendimų.
(15)
2008 m. gruodžio 8 d. Graikijos ekonomikos ir finansų ministerijos priimtame sprendime Nr. 56700/B.3033, inter alia, nustatyta:
„1 straipsnis. Patvirtinama paskolų, kurias finansų institucijos 2008 m. suteikė arba suteiks Graikijos žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams (ŽŪKS) ir pagrindiniams žemės ūkio kooperatyvams, palūkanų subsidija, kad ją gautų augintojai už 2008 m. įsigytus arba priimtus grūdus. Minėtos paskolos bus subsidijuojamos nuo jų suteikimo dienos. […]
3 straipsnis. Minėtų paskolų trukmė - laikotarpis nuo jų suteikimo iki grąžinimo dienos (ne vėliau kaip 2009 m. rugsėjo 30 d.) […].“
(16)
2008 m. gruodžio 9 d. Graikijos ekonomikos ir finansų ministerijos priimtame sprendime Nr. 2/88675/0025, inter alia, nustatyta, kad:
„1.
Graikijos valstybė, laikydamasi Įstatymo Nr. 2322/1995 nuostatų, suteikia 100 % garantiją paskoloms, kurias finansų institucijos suteiks Graikijos žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams (ŽŪKS) ir pagrindiniams žemės ūkio kooperatyvams, kad jas gautų augintojai už 2008 m. supirktus arba priimtus grūdus. Graikijos žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams ir pagrindiniams žemės ūkio kooperatyvams finansų institucijų 2008 m. suteikiamoms paskoloms nuo jų suteikimo dienos taikomos šio sprendimo nuostatos. Bendra suteiktų ar suteiktinų paskolų suma yra ne didesnė kaip 150 mln. EUR. […]
3.
[…] Jei, suėjus paskolos grąžinimo terminui, nesumokėta paskolos dalis negrąžinama, ši suma laikoma nesugrąžinta ir mokėtina. Kad valstybė kompensuotų garantinius ieškinius, bankai turės pateikti Ekonomikos ir finansų ministerijos priimtame sprendime Nr. 2/478/0025/04.01.2006 (Government Gazette, Series II, No 16/13.01.2006) nurodytus patvirtinamuosius dokumentus.“
(17)
Ekonomikos ir finansų ministerijos 2009 m. rugsėjo 29 d. sprendimu Nr. 46825/B.2248 ir 2009 m. spalio 2 d. sprendimu Nr. 2/69591/0025 nustatytas paskolų grąžinimo terminas nukeltas iki 2010 m. gruodžio 30 d.
(18)
Graikijos kaimo plėtros ir maisto produktų ministerijos 2008 m. gruodžio 9 d. priimtame sprendime Nr. 8264 numatyta 57 žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams skirti 150 mln. EUR. Be to, jame paminėtas Vyriausybės komisijos 2008 m. lapkričio 12 d. sprendimas dėl 150 mln. EUR paskolų suteikimo žemės ūkio kooperatyvų susivienijimams ir kooperatyvų nariams.
(19)
Iš Graikijos valdžios institucijų 2010 m. kovo 19 d. rašto matyti, kad visas minėtas paskolas (išskyrus vieną) suteikė Graikijos žemės ūkio bankas (toliau - bankas ATE Bank). Graikijos valdžios institucijos pridūrė, kad grūdų sektoriuje valstybės suteikta palūkanų subsidija ir garantija buvo neišvengiama siekiant išspręsti kainų smukimo problemą, 2008 m kilusią dėl grūdų produkcijos pertekliaus Graikijoje. Šiame rašte Graikijos valdžios institucijos pareiškė nuomonę, kad valstybės suteiktas nedidelis kreditas negalėjo būti laikomas valstybės pagalba, nes taikant šią priemonę konkurencija neiškreipta (ir tokio iškreipimo pavojaus nebuvo) ir nepadarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Graikijos valdžios institucijos pridūrė, kad ši priemonė turėjo labai mažai naudos individualiems augintojams.
(20)
Pagal banko ATE Bank ir ŽŪKS paskolos sutarties (toliau - paskolos sutartis) 1 straipsnį paskolos gavėjas neturėtų banko ATE Bank suteiktos paskolos panaudoti 2008 m. išaugintiems grūdams pirkti arba priimti.
(21)
Dėl paskolos suteikimo sąlygų Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad buvo taikoma 12 mėn. Graikijos iždo obligacijoms (išleistoms prieš pat pradedant skaičiuoti palūkanas) nustatyta palūkanų norma, padidinta 30 % Be to, jos teigė, kad į banko ATE Bank ir ŽŪKS paskolos sutartį įtraukta sąlyga, įrodanti, jog valstybės pagalba nebuvo suteikta. Toje sąlygoje konstatuojama: „Paskolos gavėjas, laikydamasis Įstatymo Nr. 2844/2000 nuostatų, prisiima įsipareigojimą prieš išmokant paskolą su Graikijos valstybe, kuriai šiam tikslui atstovauja Bankas, pasirašyti papildomą sutartį dėl produktų, šalutinių produktų ir kito kilnojamojo turto, kurį paskolos gavėjas įsigis iš šios paskolos, ir dėl visų prekių, kurios yra jo nuosavybė arba kurias jis valdo.“ Kitaip tariant, ŽŪKS suteikia valstybei (kuriai atstovauja bankas ATE Bank) garantiją už produktus, kuriuos ŽŪKS pirko už paskolą.
(22)
2010 m. spalio 26 d. buvo priimtas finansų ministro pavaduotojo sprendimas Nr. 2/21304/0025. Pagal šį sprendimą:
„A.
Graikijos žemės ūkio kooperatyvų susivienijimai (ŽŪKS) ir pagrindiniai žemės ūkio kooperatyvai, kuriems pagal šiuo metu galiojantį Ekonomikos ir finansų ministro pavaduotojo sprendimą Nr. 2/88675/0025/9.12.2008 suteiktos Graikijos valstybės garantuotos paskolos, pagal minėtą sprendimą turi galimybę šitaip atsiskaityti už Graikijos valstybės garantuotą paskolą, suteiktą 2010 m. rugsėjo 30 d.:
Susitarime nurodyta bendra paskolos trukmė - penkeri metai; įnašai daromi kas šeši mėnesiai: pirmasis - 2011 m. kovo 30 d., paskutinysis - 2015 m. rugsėjo 30 d.
Be to, kiekvienas paskolos gavėjas iki paskolos grąžinimo termino moka Graikijos valstybei priemoką, kuri sudaro 2 % tuo metu neišmokėtos paskolos dalies. Pirmoji įmoka atliekama 2011 m. kovo 30 d., sumokėjus pirmąjį grąžinamos paskolos įnašą.
Graikijos Vyriausybei suteikti grūdų užstatai šiuo sprendimu panaikinami.
Nustatyta paskolos palūkanų norma - tai norma, kurią kiekviena finansų institucija taiko tos pačios kategorijos paskoloms. […]“
III. GRAIKIJOS PATEIKTOS PASTABOS
(23)
Graikijos valdžios institucijos 2011 m. sausio 21 d. pateiktame atsakyme teigia, kad ir palūkanų subsidija, ir valstybės suteikta paskolų garantija turi būti vertinamos atsižvelgiant į Komisijos komunikatą „Bendrijos laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis“ (5) (toliau - laikinoji sistema). Ypač buvo tvirtinama, kad minėtos paskolos buvo suteiktos per 2008 ir 2009 m. finansų ir ekonomikos krizę ir skirtos tai krizei įveikti.
(24)
Be to, Graikijos valdžios institucijos mano, kad dėl didelio galutinių pagalbos gavėjų (kooperatyvų narių) skaičiaus beprocentės paskolos nauda kiekvienam gavėjui buvo tokia maža, kad dėl jos negalėjo atsirasti iškraipymų.
(25)
Ir galiausiai Graikijos valdžios institucijos teigė, kad kiekvienas paskolos gavėjas įsipareigojo mokėti 2 % draudimą pagal ministerijos sprendimą Nr. 2/21304/0025/26.10.2010; tuo būdu įrodoma, kad tai nebuvo valstybės pagalba.
(26)
2011 m. gruodžio 1 d. rašte Graikijos valdžios institucijos pakartojo per procedūrą pateiktus kelis savo argumentus dėl būtinybės įgyvendinti šias priemones ir nurodė to priežastis. Be to, pateikdamos nuorodą į ministerijos sprendimą Nr. 2/21304/0025/26.10.2010 ir į palūkanų normą, taikomą susitarimams dėl paskolų (norma, kurią kiekviena institucija taiko tos pačios kategorijos paskoloms), jos teigė, kad palūkanų subsidija nebuvo pagalba. Jos dar pridūrė, kad nuo 2009 m. iki 2011 m. lapkričio 28 d. valstybė suteikė 7 762 113,00 EUR palūkanų subsidijų.
ΙV. PAGALBOS VERTINIMAS
ΙV.1. Pagalbos buvimas, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje
(27)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuria paremiamos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma (arba gali būti iškreipta) konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, nes ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(28)
Prieš vertindama, ar aptariama priemonė atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, Komisija norėtų pažymėti, kad yra du priemonės aspektai, kuriuos reikėtų išnagrinėti atsižvelgiant į šią nuostatą: i) palūkanų subsidija ir ii) valstybės garantija.
ΙV.1.1. Palūkanų subsidija
(29)
Palūkanų subsidija, kurią Graikijos valstybė pagal ministerijos sprendimą Nr. 56700/B.3033/8.12.2008 suteikė kooperatyvams, atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Šia Graikijos valstybės subsidija aiškiai suteikiamas pranašumas, nes jos dėka paskola iš esmės tampa beprocentė. Tiesioginiai pagalbos gavėjai yra kooperatyvai. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad suteikdama paskolas valstybė siekė padidinti Graikijos ūkininkų pajamas, dirbtinai padidindama kooperatyvams augintojų parduodamų grūdų kainą, ūkininkai (augintojai) yra netiesioginiai pagalbos gavėjai. Be to, pasirinktinumo sąlygos taip pat laikomasi, kadangi pagalbos gavėjai yra tik tie kooperatyvai, o galiausiai - ūkininkai, kurie 2008 m. Graikijoje pirko arba augino grūdus. Palūkanų subsidija buvo suteikta prieš taikant ministerijos sprendimą Nr. 2/21304/0025/26.10.2010 ir prieš sudarant naują susitarimą dėl paskolos, kuriame nustatyta, kad sudarant susitarimą dėl paskolos taikytina palūkanų norma būtų kiekvienos finansų institucijos tos pačios kategorijos paskoloms taikoma norma.
(30)
Remiantis Teisingumo Teismo praktika, įmonei gavus ekonominę naudą, kurios ji nebūtų gavusi įprastomis veiklos sąlygomis, jos konkurencingumas, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, padidėja, todėl esama konkurencijos iškraipymo galimybės (6). Laikoma, kad pagalba įmonei daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ta įmonė veikia Bendrijos vidaus prekybai atviroje rinkoje (7). Be to, remiantis Teisingumo Teismo praktika, nėra ribos arba procentinio dydžio, kurio neviršijus galima laikyti, kad valstybių narių tarpusavio prekybai įtaka nedaroma. Netgi kai pagalbos suma arba pagalbą gaunančios įmonės dydis palyginti maži, tai a priori nereiškia, kad valstybių narių tarpusavio prekybai negali būti daroma įtaka (8). Bendrijos vidaus prekyba grūdų sektoriuje gana intensyvi. Todėl ši priemonė gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.
(31)
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, matyti, kad palūkanų subsidija atitinka visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas.
ΙV.1.2. Valstybės garantija
(32)
Ministerijos sprendimu Nr. 2/88675/0025/9.12.2008 Graikijos valstybė nutarė suteikti kooperatyvams paskolų, dėl kurių susitarta su banku ATE Bank, garantiją. Apskritai garantijoms taikomi Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai. Kaip nurodyta Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (9) (toliau - Pranešimas dėl garantijų) 2.1 punkte, garantijos, kurias valstybė suteikia tiesiogiai, tikrai gali būti laikomos valstybės pagalba. Valstybės garantijos nauda yra ta, kad su ta garantija susijusią riziką prisiima valstybė. Paprastai ši rizika turėtų būti atlyginama atitinkama priemoka (Pranešimo dėl garantijų 2.2 punktas). Kai valstybė tokio atlygio atsisako, įmonė, kuriai valstybė suteikia garantiją, gauna naudą, o valstybė netenka išteklių. Todėl šiuo atveju garantija suteikiama iš valstybės išteklių. Pranešime dėl garantijų dar nurodyta, kad net tada, kai valstybė niekada nėra mokėjusi pagal garantiją, tai vis tiek gali būti valstybės pagalba.
(33)
ŽŪKS, o galiausiai ūkininkams garantijos teikiama nauda akivaizdi: paskolos gavėjams nereikėjo - bent jau iki 2011 m kovo 30 d. - mokėti (žr. 22 konstatuojamąją dalį) atitinkamos priemokos, kurią paprastai reikėtų mokėti rizikai atlyginti. Be to, palyginti su tuo atveju, kai garantija nesuteikiama, valstybės garantija paskolos gavėjams suteikiama galimybė užsitikrinti geresnes finansines paskolų gavimo sąlygas nei įprastai finansų rinkose taikomos sąlygos. Pranešimo dėl garantijų 3.4 punkte pateikiamas visų sąlygų, kurių reikia laikytis, kad valstybės garantijų schema nebūtų laikoma valstybės pagalba, sąrašas. Akivaizdu, kad nagrinėjama priemonė neatitinka visų minimų sąlygų. Pavyzdžiui, šiuo atveju nesilaikoma bent dviejų sąlygų: minėta garantija neapima daugiau kaip 80 % paskolų, o nagrinėjamoje schemoje gali dalyvauti ir finansinių sunkumų turintys paskolų gavėjai.
(34)
Kaip nurodyta 29 konstatuojamojoje dalyje, tiesioginiai šios pagalbos gavėjai yra kooperatyvai. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad suteikdama paskolas Graikijos valstybė ketino padidinti Graikijos ūkininkų pajamas, dirbtinai padidindama augintojų kooperatyvams parduodamų grūdų kainas, netiesioginiai pagalbos gavėjai yra ūkininkai (augintojai). Taip pat laikomasi pasirinktinumo sąlygos, nes pagalbos gavėjai yra tik tie kooperatyvai ir ūkininkai, kurie 2008 m. Graikijoje pirko arba augino grūdus.
(35)
Tą patį galima pasakyti ir apie konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai sąlygas, nurodytas 30 konstatuojamojoje dalyje.
(36)
Galiausiai Graikijos valdžios institucijos teigė, kad ŽŪKS valstybei suteiktas užstatas, todėl tai nėra pagalba. Tačiau, kaip sprendime pradėti procedūrą nutarė Komisija, taip nėra dėl šių priežasčių: a) jei kooperatyvai negrąžins paskolų, valstybė savo nuožiūra nuspręs, ar pasinaudoti susitarimais dėl įkaito suteiktomis teisėmis; b) atrodo, kad užstatu negalėjo būti garantuota visa paskolos suma. Priežastis ta, kad kaina, kurią ŽŪKS sumokėjo ūkininkams už įsigytus grūdus (kuri paprastai turėtų būtų lygi paskolų sumoms), yra didesnė už rinkos kainą.
(37)
Dar reikėtų pažymėti, kad ministerijos sprendimu Nr. 2/21304/0025/26.10.2010 šis užstatas buvo panaikintas. Kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje, šis užstatas buvo pakeistas 2 % priemoka, mokama nuo 2011 m. kovo 30 d., kai sumokamas pirmoji grąžinama suma. 2011 m. birželio 7 d. rašte Graikijos valdžios institucijos pareiškė, kad, remiantis Pranešimu dėl garantijų, numatyta priemoka yra „saugus prieglobstis“ mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurių gebėjimui grąžinti paskolas poveikio gali turėti neigiamos sąlygos. Šis argumentas nepriimtinas dėl 38, 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių.
(38)
Pirma, nuostata dėl 2 % priemokos įsigaliojo tik 2010 m. spalio mėn. ir yra susijusi tik su nesumokėtoms sumomis, mokėtinoms 2010 m. rugsėjo mėn. NET jei ir sutiktume quod non, kad šia priemoka pašalintas bet koks valstybės pagalbos elementas, valstybės garantija iki to laiko vis tiek būtų buvusi valstybės pagalba.
(39)
Antra, iš ministerijos sprendimo Nr. 2/21304/0025/26.10.2010 formuluotės matyti, kad ŽŪKS gali, bet neprivalo pasinaudoti atitinkama nuostata (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Graikijos valdžios institucijos šiuo atžvilgiu pažymėjo, kad paskolos gavėjai iš tikrųjų turėjo pasinaudoti tokia nuostata, nes, kaip nustatyta paskolos sutarties 13 straipsnyje, jei jie paskolos negrąžino iki 2009 m. rugsėjo 30 d., mokėtiną sumą valstybei reikėtų sumokėti per tris mėnesius, o ši savo ruožtu imtųsi administracinių vykdymo priežiūros veiksmų prieš paskolos gavėją. Šis argumentas taip pat nepriimtinas: jei valstybė grąžina mokėtinas sumas, neaišku, ar ji imsis veiksmų prieš tikrąjį skolininką, kad tas sumas susigrąžintų - ji visada galės savo nuožiūra nuspręsti to nedaryti.
(40)
Pagaliau matyti, kad pati 2 % priemoka nėra elementas, kuris, remiantis Pranešimu dėl garantijų, galėtų būti vertinamas kaip įrodymas, kad tai nėra valstybės pagalba, kaip teigė Graikijos valdžios institucijos. NET jei ir pripažintume, kad visi pagalbos pagal šią priemonę gavėjai buvo mažos ir vidutinės įmonės, kaip tvirtino Graikijos valdžios institucijos, būtų taikomas Pranešimo dėl garantijų 3.5 punktas. Kaip teigiama šiame pranešimo punkte, tam, kad garantija, suteikta pagal schemą, pagal kurią reikalaujama vienkartinės priemokos, nebūtų laikoma valstybės pagalba, turi būti įvykdytos visos 3.4 punkto a, b, c, e, f ir g papunkčiuose nustatytos sąlygos. Kaip jau aiškinta 33 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju tų sąlygų nesilaikoma: minėta garantija neapima daugiau kaip 80 % paskolų, o nagrinėjamos schemos nedraudžiama taikyti finansinių sunkumų turintiems paskolos gavėjams.
(41)
Atsižvelgiant į tai, kas paminėta, atrodo, kad suteikiant valstybės garantiją paskoloms patenkintos visos 107 straipsnio 1 dalies sąlygos.
ΙV.2. Pagalbos suderinamumas
ΙV.2.1. Bendra informacija
(42)
Sutartyje leidžiamos kai kurios Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyto bendrojo valstybės pagalbos nesuderinamumo su vidaus rinka principo išimtys. Akivaizdu, kad kai kurios išimtys šiuo atveju netaikytinos, ypač 107 straipsnio 2 dalyje numatytos išimtys, skirtos socialinio pobūdžio pagalbai, pagalbai gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti ir su Vokietijos susivienijimu susijusiai pagalbai.
(43)
Netaikytinos ir Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir d punktuose numatytos išimtys, nes aptariama pagalba nebuvo skirta nei rajonų, kurių gyvenimo lygis per daug žemas arba kuriuose ypač didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti, nei visai Europai svarbiems projektams arba kultūrai remti bei paveldui išsaugoti.
(44)
Todėl vienintelė leidžianti nukrypti nuostata, kuri šiuo atveju galėtų būti taikoma, yra Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostata, kuria reglamentuojama, kad vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Kad pagalbai būtų galima taikyti šią išimtį, pagalba turi atitikti valstybės pagalbą reglamentuojančias Sąjungos taisykles. Tokios taisyklės, taikytinos žemės ūkio srityje, nustatytos Komisijos (Bendrijos) 2007-2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairėse (10) (toliau - Žemės ūkio gairės).
(45)
Pagal Komisijos turimą informaciją aptariama priemone buvo siekiama išspręsti grūdų produkcijos perviršio Graikijoje 2008 m. problemą. 2010 m. kovo 19 d. rašte Graikijos valdžios institucijos visų pirma pripažįsta, kad vienas šios priemonės tikslų buvo „užtikrinti minimalias pajamas augintojams“.
(46)
Be to, kadangi 150 mln. EUR vertės paskolos buvo skirtos ŽŪKS jų narių išaugintiems grūdams supirkti (2008 m. gruodžio 9 d. ministerijos sprendimas Nr. 8264), ši pagalba, pasirodo, suteikta atsižvelgiant į išaugintą kiekį.
(47)
Pagalbos, kurią suteikė Graikija, rūšis nenumatyta Žemės ūkio gairėse ar kitose šios srities Sąjungos taisyklėse, ir Graikijos valdžios institucijos to nepaneigė. Todėl tai, matyt, yra veiklos pagalba, kuria buvo siekiama padidinti ūkininkų pajamas, dirbtinai didinant grūdų kainas. Sąjungos teisės aktuose dėl valstybės pagalbos tokio pobūdžio intervencijos griežtai draudžiamos.
(48)
Reikėtų prisiminti, kad, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kompetentingų departamentų praktika, teikiant pagalbą veiklai, t. y. pagalbą, skirtą sumažinti įmonių išlaidas, kurias jos patirtų vykdydamos įprastinę veiklą, iš esmės iškraipoma konkurencija, nes tuo būdu neskatinama jokio ekonomikos sektoriaus plėtros ir pagalbos gavėjams dirbtinai suteikiama finansinė parama, kuri ilgam iškreipia konkurenciją ir daro su bendruoju interesu nesuderinamą įtaką prekybai.
(49)
Europos Sąjungoje žemės ūkio produktų rinkos griežtai reguliuojamos taikant bendro rinkos organizavimo (BRO) formas. Vienas iš BRO uždavinių - užtikrinti sąžiningą šio sektoriaus ūkio subjektų konkurenciją Europos Sąjungoje. Atrodo, kad rinkos paramos priemonės, pvz., įdiegtos ir finansuojamos Graikijos, prieštarauja grūdų BRO tikslams ir gali labai trukdyti jo veikimui.
(50)
Kaip ne kartą pažymėjo Teisingumo Teismas, (11) valstybės narės kišimasis į rinkos mechanizmus, išskyrus Sąjungos teisės aktuose nustatytas priemones, gali trukdyti bendro rinkos organizavimo veikimui ir suteikti nepagrįstą pranašumą kai kurioms Sąjungos ekonominėms grupėms. Viename pastarojo meto sprendime (12) Teismas dar kartą nurodė, kad srityse, kurioms taikomas bendras organizavimas, a fortiori, jei šis organizavimas pagrįstas bendra kainų sistema, valstybės narės nebegali vienašališkai priimdamos nacionalines nuostatas daryti poveikio bendro organizavimo reglamentuojamų kainų nustatymo mechanizmui tiek prekybos, tiek gamybos etape.
(51)
Reikėtų pažymėti, kad dėl tokių nacionalinių kainos rėmimo mechanizmų, kurie nagrinėjami čia, bendra kainų sistema tampa neveiksminga; be to, jie prieštarauja Sąjungos teisės aktais dėl bendro rinkos organizavimo sukurtų mechanizmų tikslams, net jei tokių mechanizmų tikslas buvo ūkininkų pajamos.
(52)
Komisija dar svarstė, ar būtų galima laikyti, kad ši pagalba suderinama pagal Komisijos komunikatą „Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (13). Tačiau net jeigu suteikiant pagalbą pagalbos gavėjas ir buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta tų gairių 2 skyriuje (tai nėra aišku), Graikijos valdžios institucijos nenurodė, kad aptariamais atvejais buvo laikomasi daugelio ten nurodytų sąlygų, o tai galbūt leistų pateisinti pagalbos suteikimą konkrečiam pagalbos gavėjui.
IV.2.2. Laikinoji sistema
(53)
Pateisindamos pagalbos suteikimą Graikijos valdžios institucijos remiasi ekonomine krize ir tuo, kad kooperatyvai neturi galimybių gauti finansavimą. 2009 m. Komisija, pripažinusi finansinės krizės svarbą, nustatė „laikinąją sistemą“ (14), pagal kurią suderinama su vidaus rinka laikoma 15 000 EUR pagalba, kai ji skiriama pirminių žemės ūkio produktų gamintojams.
(54)
2011 m. sausio 21 d. rašte Graikijos valdžios institucijos teigė, kad ir palūkanų subsidijai, ir valstybės suteiktai paskolų garantijai taikomos laikinosios sistemos nuostatos. Ypač buvo tvirtinama tai, kad aptariamos paskolos buvo suteiktos per 2008 ir 2009 m. finansų bei ekonomikos krizę ir kad jomis buvo siekiama įveikti krizę. Graikijos valdžios institucijos pridūrė, kad dėl didelio galutinių pagalbos gavėjų (kooperatyvų narių) skaičiaus beprocentės paskolos nauda kiekvienam gavėjui tokia maža, kad dėl jos negalėjo kilti (konkurencijos) iškraipymų. Galiausiai Graikijos valdžios institucijos manė, kad, remiantis laikinosios sistemos 7 straipsniu, jos nuostatos taikomos ir tais atvejais, kai apie valstybės pagalbą nepranešta.
(55)
Komisija negali sutikti su šiais Graikijos valdžios institucijų pateiktais argumentais ir mano, kad laikinosios sistemos nuostatos aptariamu atveju netaikomos. Pirma, 2009 m. spalio 31 d. laikinosios sistemos taikymo sritis buvo išplėsta - įtraukta pirminė žemės ūkio produkcija (15). Todėl laikinoji sistema negali būti taikoma nė vienai valstybės priemonės schemai, patvirtintai prieš įsigaliojant šiam išplėtimui. Šiuo konkrečiu atveju ministerijos sprendimo Nr. 56700/B.3033/8.12.2008 1 straipsnyje teigiama, kad palūkanų subsidija skirta paskoloms, kurios suteiktos arba dar bus suteiktos 2008 m. Todėl minėtos paskolos (taigi ir valstybės pagalba) buvo suteiktos iki 2009 m. spalio 31 d.
(56)
Antra, Komisija norėtų pažymėti, kad aptariamos priemonės neatitinka laikinojoje sistemoje nustatytų sąlygų: kad ši pagalba būtų laikoma suderinama, ji turi būti taikoma visam žemės ūkio sektoriui, o ne tik produktų, pvz., grūdų, sektoriui, kaip yra šiuo atveju.
V. IŠVADOS
(57)
Komisija daro išvadą, kad Graikija neteisėtai taikė aptariamą pagalbos schemą pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. Atsižvelgiant į tai, kad ši pagalba nesuderinama su vidaus rinka, Graikija turi nutraukti minėtą schemą ir susigrąžinti suteiktą pagalbą iš jos gavėjų.
(58)
Pagal aptariamą schemą suteikta individuali pagalba nėra pagalba, jei suteikimo metu ji atitinka sąlygas, nustatytas pagal 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (16) 2 straipsnį priimtu reglamentu, galiojusiame suteikiant pagalbą.
(59)
Pagal aptariamą schemą suteikta individuali pagalba, kuri pagalbos teikimo metu atitinka sąlygas, nustatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį priimtu reglamentu, arba pagal kitą patvirtintą pagalbos schemą suteikta individuali pagalba su vidaus rinka suderinama, kai neviršijama didžiausia šios rūšies pagalbai taikoma pagalbos intensyvumo riba,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Ministerijos sprendimais Nr. 56700/Β.3033/8.12.2008 ir Nr. 2/88675/0025/9.2.2008 nustatyta schema, skirta grūdus auginantiems ūkininkams bei grūdų supirkimo kooperatyvams ir suteikiama kaip Graikijos valstybės garantuota paskola kartu su palūkanų subsidija, yra valstybės pagalba. Ši valstybės pagalba, kurią Graikija neteisėtai suteikė pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, nesuderinama su vidaus rinka.
2 straipsnis
Pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą suteikta individuali pagalba nėra pagalba, jei suteikimo metu ji atitinka sąlygas, nustatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį priimtu reglamentu, galiojusiame suteikiant pagalbą.
3 straipsnis
Pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą suteikta individuali pagalba, kuri teikimo metu atitinka sąlygas, nustatytas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį priimtu reglamentu, arba pagal kitą patvirtintą pagalbos schemą suteikta individuali pagalba su vidaus rinka suderinama, kai neviršijama didžiausia šios rūšies pagalbai taikoma pagalbos intensyvumo riba.
4 straipsnis
1. Graikija iš pagalbos gavėjų susigrąžina pagalbą, neteisėtai suteiktą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą.
2. Palūkanos nuo išieškotinų sumų skaičiuojamos nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjas tas sumas gavo, iki faktinio jų susigrąžinimo dienos.
3. Palūkanos apskaičiuojamos taikant kaupiamąjį principą pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (17) V skyriaus nuostatas.
4. Nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Graikija nutraukia visų pagal 1 straipsnyje nurodytą pagalbos schemą neišmokėtų sumų mokėjimą.
5 straipsnis
1. 1 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
2. Graikija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.
6 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Graikija Komisijai pateikia tokią informaciją:
a)
pagalbos gavėjų, gavusių pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir visą sumą, kurią gavo kiekvienas iš jų;
b)
visą iš kiekvieno gavėjo išieškotiną sumą (pagrindinę dalį ir palūkanas);
c)
išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašymą;
d)
dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.
2. Graikija nuolat informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, vykdymo eigą, kol bus baigta grąžinti 1 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijai pateikus prašymą, Graikija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti. Be to, Graikija pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurios jau susigrąžintos iš gavėjų.
7 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 25 d.