РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 821/2011
2011 m. rugpjūčio 16 d.
kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos (toliau - Sąjunga) veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2010 m. gruodžio 4 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės vinilacetato inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2010 m. spalio 22 d. gavus bendrovės Ineos Oxide Ltd (toliau - skundo pateikėjas), pagaminančios didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) viso Sąjungos pramonės pagaminamo vinilacetato, skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekybininkams, naudotojams, žinomiems susijusiems tiekėjams ir asociacijoms bei Jungtinių Amerikos Valstijų atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Komisija keturiems žinomiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams išsiuntė klausimynus. Klausimyno atsakymus pateikė trys eksportuojantys gamintojai. Ketvirtasis eksportuojantis gamintojas atsisakė bendradarbiauti atliekant tyrimą, todėl vėliau jam buvo pranešta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį jis bus laikomas nebendradarbiaujančia bendrove.
(6)
Komisija taip pat išsiuntė klausimynus skundo pateikėjui ir kitam skunde nurodytam Sąjungos gamintojui.
(7)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų, kurie gali būti susiję su šiuo tyrimu, skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešė tik du importuotojai, nuspręsta, kad atranka nebūtina. Du Sąjungos importuotojai laiku pateikė klausimyno atsakymus, ir vieno iš jų patalpose surengtas tikrinamasis vizitas.
(8)
Kita vertus, kelios suinteresuotosios šalys pranešė apie save kaip naudotojos. Šioms šalims išsiųstas specialiai naudotojams skirtas klausimynas. Klausimyno atsakymus pateikė dvylika bendrovių, ir dviejų iš jų patalpose atlikti tikrinamieji vizitai.
(9)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, ir atliko tikrinimą šių bendrovių patalpose:
(a)
Sąjungos gamintojai
Ineos Oxide Ltd, Jungtinė Karalystė
Wacker Chemie AG, Vokietija
(b)
Nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai
Celanese Ltd. The Dow Chemical Company LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Nagrinėjamosios šalies nesusijusios bendrovės
Terminal, Jungtinės Valstijos [šalies pavadinimas ir tiksli vieta - konfidenciali informacija]
(d)
Susijusios ir nesusijusios Sąjungos bendrovės
Celanese Chemicals Europe GmbH, Vokietija
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nyderlandai
Terminal, Sąjunga [šalies pavadinimas ir tiksli vieta - konfidenciali informacija]
(e)
Ne Sąjungos ir ne Jungtinių Amerikos Valstijų susijusios bendrovės
Dow Europe GmbH, Šveicarija
(f)
Importuotojai
Gantrade Ltd, Jungtinė Karalystė
(g)
Naudotojai
Vinavil, Mapei, Italija
Synthomer, Jungtinė Karalystė
3. Tiriamasis laikotarpis
(10)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2009 m. spalio 1 d. - 2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(11)
Nagrinėjamasis produktas - Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetatas, kurio KN kodas šiuo metu yra 2915 32 00.
(12)
Vinilacetatas (toliau VAM arba nagrinėjamasis produktas) yra iš acto rūgšties gaunamas cheminis vartojimo produktas.
(13)
Vinilacetatas naudojamas įvairiais tikslais. Daugiausia vinilacetatas naudojamas kaip žaliava gaminant du vartotojų grandies produktus: polivinilacetatą ir polivinilo alkoholį. Šie vartotojų grandies produktai yra svarbus polimeras, kurį naudoja įvairių sektorių pramonė. Vinilacetato polimerai paprastai naudojami gaminant dažus, klijus, glajus ir tekstilės gaminių apdailos medžiagas.
(14)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas yra tik vienos rūšies.
2. Panašus produktas
(15)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo vinilacetato bei nagrinėjamojoje šalyje gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo vinilacetato fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Normalioji vertė
(16)
Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems atitinkamų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(17)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis per TL buvo parduota pelningai.
(18)
Pelningais buvo laikomi pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos vidaus rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos.
(19)
Tuo atveju, kai daugiau kaip 80 % kiekio vidaus rinkoje buvo parduota didesnėmis už sąnaudas kainomis, o vidutinės svertinės pardavimo kainos buvo lygios vidutinėms svertinėms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnės, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip svertinis visų pardavimo vidaus rinkoje kainų vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas, ar ne. Tačiau tais atvejais, kai pelningai buvo parduota 80 % arba mažiau viso parduoto kiekio arba kai vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už vidutines svertines gamybos sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje vidutinė svertinė kaina.
2. Eksporto kaina
(20)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vinilacetatas iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą buvo eksportuojamas i) per Sąjungoje esančias susijusias prekybos bendroves arba ii) vienam eksportuojančiam gamintojui per ne Sąjungoje esančią susijusią prekybos bendrovę.
(21)
Abiem atvejais eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis perpardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kainomis, kurios buvo deramai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas ir pelną.
3. Palyginimas
(22)
Atitinkamų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(23)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant buvo atsižvelgta į tvarkymo ir sandėliavimo sąnaudų, transporto ir draudimo sąnaudų, kredito sąnaudų, lengvatų, komisinių atlyginimų ir importo muitų skirtumus.
4. Dempingo skirtumas
(24)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.
(25)
Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, pirmiausia nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Šiuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti eksporto į Sąjungą duomenys buvo palyginti su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis.
(26)
Kadangi bendradarbiavimo lygis Jungtinėse Amerikos Valstijose buvo aukštas (daugiau nei 90 %), preliminariai nuspręsta, kad būtų tinkama, jeigu visiems šios šalies nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams būtų nustatytas kitiems eksportuotojams taikomas dempingo skirtumas, prilygstantis bendradarbiaujančiam gamintojui nustatytam didžiausiam muitui. Priimant galutinį sprendimą šis klausimas gali būti svarstomas dar kartą.
(27)
Remiantis pirmiau nurodyta metodika, procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Visos kitos bendrovės
13,8 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(28)
Skundą pateikė Sąjungos vinilacetato gamintojas Ineos Oxide Ltd (toliau - skundo pateikėjas), pagaminantis didžiąją dalį visos Sąjungos produkcijos. Kitas Sąjungos gamintojas, Wacker GmbH, parėmė tyrimo inicijavimą. Taigi skundą rėmė daugiau kaip 25 % visos Sąjungos pramonės vinilacetato produkcijos pagaminantys Sąjungos gamintojai. Todėl tyrimas inicijuotas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalį.
(29)
Nustatyta, kad trečiasis Sąjungos gamintojas (Celanese Europe GmbH) yra susijęs su nagrinėjamosios šalies eksportuojančiu gamintoju. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, preliminariai nustatyta, kad šį gamintoją visiškai kontroliuoja JAV esanti Celanese Corporation, daranti lemiamą įtaką jo veiklai Europoje, kaip antai verslo planavimui, gamybos kontrolei, pirkimui ir pardavimui.
(30)
Atsižvelgiant į tai manyta, kad Celanese Europe GmbH padėtis grupėje yra tokia, kad daro poveikį elgsenai, kuri būtų kitokia nei kitų nesusijusių gamintojų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje. Taip pat manyta, kad šis ryšys gali bendrovę saugoti nuo neigiamų žalingo dempingo pasekmių. Be to, jeigu į tokios bendrovės duomenis būtų atsižvelgta darant išvadas dėl žalos, būtų iškreipti suvestiniai Sąjungos pramonės struktūros duomenys.
(31)
Todėl preliminariai nustatyta, kad Celanese Europe GmbH neturėtų būti įtraukta į Sąjungos pramonės apibrėžtį.
(32)
Todėl Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro du gamintojai - Ineos Oxide Ltd ir Wacker GmbH, kartu pagaminantys 100 % Sąjungos produkcijos. Šie du gamintojai toliau vadinami Sąjungos pramone.
2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(33)
Siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta (28) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, patyrė materialinės žalos, nagrinėta, kokiu mastu atliekant analizę reikėtų atsižvelgti į Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto gamybą savo reikmėms.
(34)
Iš tiesų, nagrinėjamąjį produktą Sąjungos pramonė parduoda a) atvirojoje rinkoje ir b) uždarojoje rinkoje (tos pačios grupės bendrovėms). Uždarojoje rinkoje nagrinėjamasis produktas yra naudojamas kaip žaliava gaminant įvairius produktus, naudojamus dažuose, klijuose, glajuose ir pan.
(35)
Atsižvelgiant į tai, nagrinėjamojo produkto pardavimas kitoms tos pačios grupės bendrovėms kaip žaliavos kitiems produktams gaminti, laikomas uždaruoju naudojimu, jeigu yra bent viena iš šių sąlygų: i) parduodama ne rinkos kainomis arba ii) pirkėjas negali laisvai rinktis tiekėjo toje pačioje bendrovių grupėje. Atliekant tyrimą preliminariai nustatyta, kad pardavimas susijusiems subjektams, nagrinėjamąjį produktą įsigyjantiems kaip žaliavą kitam produktui gaminti, turi būti laikomas uždaruoju pardavimu; nustatyta, kad dėl bendrovių prekybos politikos minėti susiję subjektai negalėjo laisvai rinktis tiekėjo.
(36)
Šis išskyrimas yra svarbus žalos analizei. Nustatyta, kad uždarajam naudojimui skirtas vinilacetatas tiesiogiai nekonkuravo su importuojamu iš nagrinėjamosios šalies. Priešingai, nustatyta, kad su importuojamu vinilacetatu tiesiogiai konkuravo parduoti atvirojoje rinkoje skirta produkcija, nes ji buvo parduodama įprastomis rinkos sąlygomis; tai reiškia, kad tiekėjas buvo pasirenkamas laisvai. Todėl atliekant tam tikrų žalos rodiklių analizę uždarąją ir atvirąją rinkas reikėjo vertinti atskirai.
(37)
Nustatyta, kad toliau nurodyti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai galėtų būti pagrįstai nagrinėjami atsižvelgiant į visą veiklą, t. y. įvertinant Sąjungos pramonės uždarąjį naudojimą, gamybą, pajėgumą, pajėgumų naudojimą, investicijas, atsargas, užimtumą, našumą, darbo užmokestį ir dempingo skirtumo dydį. Taip yra todėl, kad šie rodikliai kinta neatsižvelgiant į tai, ar produktas yra perleidžiamas tolesniam gamybos etapui bendrovėje ar bendrovių grupėje, kad būtų toliau perdirbtas, ar parduodamas atvirojoje rinkoje.
(38)
Vertinant pelningumą, grynųjų pinigų srautą, investicijų grąžą ir pajėgumą padidinti kapitalą, buvo analizuojami tik atvirosios rinkos lygmens duomenys, nes tai, kad kainos uždarosiose rinkose yra netipiškos įprastinių rinkos sąlygų požiūriu, turi poveikio šių rodiklių patikimumui.
(39)
Kiti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai - suvartojimas, pardavimas, rinkos dalys ir kainos Sąjungos rinkoje - analizuoti ir vertinti daugiausia atsižvelgiant į atvirojoje rinkoje vyraujančią padėtį, ypač tais atvejais, kai buvo galima įvertinti rinkos sąlygas, ir įprastinėmis rinkos sąlygomis vykdytų sandorių laisvai pasirenkant tiekėjus, atveju.
(40)
Vertinant šiuos rodiklius vis dėlto atsižvelgta ir į uždarąją rinką, kurios duomenys buvo palyginti su atvirosios rinkos duomenimis, kad būtų nustatyta, ar padėtis uždarojoje rinkoje gali pakeisti vien tik atvirosios rinkos analize grindžiamas išvadas.
3. Sąjungos suvartojimas
(41)
Sąjungos suvartojimas nustatytas prie viso importuoto vinilacetato kiekio (remiantis Eurostato duomenimis, kurie buvo palyginti su patikrintais eksportuojančių gamintojų pateiktais importo iš nagrinėjamosios šalies duomenimis) pridėjus visą Sąjungos pramonės ir kito Sąjungoje įsikūrusio gamintojo Sąjungos rinkoje parduotą kiekį.
(42)
Atsižvelgiant į nedidelį tiekėjų skaičių ir į būtinybę apsaugoti konfidencialius verslo duomenis pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį, pateikiami indeksuoti suvartojimo raidos duomenys.
1 lentelė
Suvartojimas Sąjungoje
Indeksas 2007 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Suvartojimas - iš viso
100
90
87
99
Uždaroji rinka
100
96
100
104
Atviroji rinka
100
88
82
97
(43)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas visoje Sąjungos rinkoje ir atvirojoje rinkoje šiek tiek sumažėjo - atitinkamai 1 % ir 3 %. Priešingai, tuo pačiu laikotarpiu uždarojoje rinkoje suvartojimas padidėjo 4 %
4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.1. Kiekis ir rinkos dalis
(44)
Importo iš nagrinėjamosios šalies kiekis ir rinkos dalis keitėsi taip:
2 lentelė
Importas iš Jungtinių Amerikos Valstijų
Importo apimtis (metrinėmis tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Jungtinės Amerikos Valstijos
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
142
130
148
Rinkos dalis visoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
159
150
149
Rinkos dalis atvirojoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
162
157
152
Šaltinis: Eurostatas ir suinteresuotųjų šalių klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
(45)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas į visą Sąjungos rinką (uždarąją ir atvirąją) iš nagrinėjamosios šalies padidėjo 48 %. Dėl to rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 49 %. Rinkos dalis atvirojoje rinkoje padidėjo 52 %.
4.2. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(46)
Vidutinės importo iš nagrinėjamosios šalies kainos keitėsi taip:
3 lentelė
Importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų kaina
Importo kainos (EUR už metrinę toną)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Jungtinės Amerikos Valstijos
774
814
541
573
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
105
70
74
Šaltinis: Eurostatas.
(47)
Nors bendros vidutinės importo iš nagrinėjamosios šalies kainos per TL šiek tiek padidėjo, 2007 m. - TL jos sumažėjo 26 %.
(48)
Pardavimo kainos Sąjungos rinkoje palygintos vidutines Sąjungos pramonės kainas atvirojoje rinkoje palyginus su vidutinėmis importo iš nagrinėjamosios šalies kainomis. Atitinkamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos prireikus buvo pakoreguotos pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, t. y. atskaitytos gabenimo Sąjungoje sąnaudos, nuolaidos ir lengvatos.
(49)
Šios kainos buvo palygintos su JAV bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų taikomomis kainomis be nuolaidų, kurios prireikus buvo pakoreguotos pagal CIF kainas Sąjungos pasienyje ir tinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo sąnaudas ir išlaidas po importo.
(50)
Palyginus nustatyta, kad per TL nagrinėjamojo produkto importo iš visų bendradarbiaujančių eksportuotojų kainos Sąjungoje buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos. Remiantis patikrintais bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų duomenimis, vidutinis priverstinio kainų mažinimo lygis, išreiškus procentine Sąjungos pramonės kainų dalimi, buvo 17,9 %. Šis priverstinio kainų mažinimo lygis sutapo su neigiama kainų raida ir žymiu kainų smukdymu.
5. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(51)
Lentelėje pateikiama importo iš kitų trečiųjų šalių raida.
4 lentelė
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis
Importo apimtis (metrinėmis tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Jungtinės Amerikos Valstijos
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
142
130
148
Saudo Arabija
0
0
0
73 156
Kitos
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeksas 2007 m. = 100
100
59
18
9
Rinkos dalis visoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
66
21
9
Rinkos dalis atvirojoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
68
22
10
Šaltinis: Eurostatas.
(52)
Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje importas iš nagrinėjamosios šalies konkuravo su kitomis šalimis, įskaitant Taivaną, Ukrainą ir Rusiją. Nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje importas iš šių tradicinių šaltinių sumažėjo ir jo praktiškai neliko.
(53)
Nauja eksportuojanti šalis, Saudo Arabija, Sąjungos rinkoje pradėjusi veikti TL, per TL eksportavo maždaug 73 000 tonų. Tokios padėties poveikis Sąjungos pramonei aptariamas (91) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
6. Sąjungos pramonės padėtis
6.1. Bendrosios pastabos
(54)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję poveikio Sąjungos pramonei nuo 2007 m. iki TL pabaigos.
(55)
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, darbo užmokestis ir dempingo skirtumų dydis) ir mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautai, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir gamybos sąnaudos) įvertinti visos Sąjungos pramonės lygiu. Šie rodikliai vertinti remiantis Sąjungos pramonės pateiktų patikrintų klausimynų atsakymų informacija.
(56)
Pažymėtina, kad skundo pateikėjas gamybos priemones įsigijo tik 2007 m.; todėl nebuvo galima gauti tam tikrų žalos rodiklių (pelningumo, darbo užmokesčio, investicijų, investicijų grąžos, grynųjų pinigų srautų) 2007 m. duomenų. Taigi vertinant šiuos rodiklius nagrinėti 2008 m. - TL duomenys. Analizuojant likusius rodiklius naudoti 2007 m. duomenys. Taigi vertinant šiuos rodiklius nagrinėti viso nagrinėjamojo laikotarpio (2007 m. - TL) duomenys.
(57)
Skundo pateikėjas nagrinėjamąjį produktą tiekia tik atvirajai rinkai, tuo tarpu kitas Sąjungos gamintojas daugiausia veikia uždarojoje rinkoje, tik nedidelę dalį produkcijos tiekdamas atvirajai rinkai. Atsižvelgiant į tai, kad žalos analizei būtini duomenys imti tik iš dviejų šaltinių (iš kurių vienas daugiausia siejamas su uždarąja rinka), ir įvertinus tai, kad nustatyta, jog vertinant eilę žalos rodiklių būtina atskirai vertinti visos rinkos ir atvirosios rinkos duomenis, su Sąjungos pramone susijusius duomenis reikėjo indeksuoti, kad būtų išsaugotas konfidencialumas pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį.
6.2. Makroekonominiai rodikliai
6.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(58)
Lentelėje pateikiama gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida.
5 lentelė
Visa Sąjungos gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Visa gamyba
100
105
102
92
Visi gamybos pajėgumai
100
121
126
143
Visas pajėgumų naudojimas
100
87
81
64
(59)
Kaip matyti iš lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamyba sumažėjo 8 %.
(60)
Per tą patį laikotarpį gamybos pajėgumai padidėjo 43 %. Tačiau šis pajėgumų padidėjimas nesiejamas su naujų gamybos linijų naudojimu: pajėgumai padidėjo, nes turimi pajėgumai naudoti efektyviau.
(61)
Dėl abiejų šių veiksnių (t. y. sumažėjusios gamybos apimties ir padidėjusių gamybos pajėgumų), pasireiškusių tuo pačiu laikotarpiu, nagrinėjamuoju laikotarpiu žymiai (36 %) sumažėjo pajėgumų naudojimas.
6.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(62)
Toliau pateikiami Sąjungos pramonės pardavimo apimties, rinkos dalies ir vidutinių vieneto pardavimo kainų duomenys, suskirstyti pagal visą, uždarąją ir atvirąją rinkas.
6 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Visas pardavimas
100
99
96
88
Rinkos dalis (%)
100
110
111
88
Pardavimas uždarojoje rinkoje
100
111
109
113
Rinkos dalis (%)
100
115
108
109
Pardavimas laisvojoje rinkoje
100
89
86
67
Rinkos dalis (%)
100
102
104
69
(63)
Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis sumažėjo 12 %. Atvirojoje rinkoje pardavimo apimtis sumažėjo dar labiau: 2007 m. - TL ji sumažėjo 33 %. Pardavimo uždarojoje rinkoje apimties raida buvo priešinga: per tą patį laikotarpį čia parduota 13 % daugiau.
(64)
Sumažėjusią pardavimo apimtį patvirtina rinkos dalies duomenys: 2007 m. - TL visos rinkos dalis sumažėjo 11 %, o atvirosios rinkos dalis - 31 %. Pardavimo uždarojoje rinkoje apimties raida vėlgi buvo priešinga: per tą patį laikotarpį čia parduota 9 % daugiau.
6.2.3. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
7 lentelė
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Bendras darbuotojų skaičius
100
96
98
100
Bendras našumas (vienetų / darbuotojui)
100
109
104
92
Visas darbo užmokestis per metus
0
100
95
88
(65)
2007 m. - TL bendras užimtumas nekito. Reikia pažymėti, kad vinilacetato gamyba nėra imli darbo jėgai, todėl užimtumo ir gamybos duomenys nėra glaudžiai susiję. Taigi šiame sektoriuje užimtumas nėra reikšmingas rodiklis.
(66)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras vieno darbuotojo našumas 2007 m. - TL sumažėjo 8 %. Tai galima paaiškinti sumažėjusia gamyba ir padidėjusiais gamybos pajėgumais, kaip paaiškinta (58) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
6.2.4. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(67)
Dempingo skirtumai nurodyti pirmiau esančiame skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai didesni už de minimis lygį Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
6.3. Mikroekonominiai rodikliai
6.3.1. Bendrosios pastabos
(68)
Mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir gamybos sąnaudos) buvo nagrinėjami visos Sąjungos pramonės lygiu, kaip nurodyta (28) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(69)
Atsižvelgiant į minėtus rodiklius, vertinant pelningumą, darbo užmokestį, investicijas, investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautą reikėjo remtis atvirosios rinkos, kitaip tariant, - daugiausia skundo pateikėjo duomenimis. Atsižvelgiant į tai, dėl konfidencialumo pelningumo ir grynųjų pinigų srautų rodiklių raida negalėjo būti pateikta indeksuota forma.
(70)
Be to, kaip paaiškinta (56) konstatuojamojoje dalyje, skundo pateikėjas negalėjo pateikti 2007 m. tam tikrų žalos rodiklių duomenų, todėl šių rodiklių analizė atlikta nagrinėjant 2008 m. - TL duomenis.
6.3.2. Atsargos
(71)
Lentelėje pateikiama Sąjungos pramonės atsargų raida kiekvienu nagrinėjamuoju laikotarpiu.
8 lentelė
Atsargos
Indeksas 2007 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Visos atsargos
100
86
49
69
(72)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 31 %. Vis dėlto šis rodiklis nelaikytinas svarbiu šiame sektoriuje, nes vinilacetato gamintojai gamina pagal užsakymą ir paprastai sukaupia nedaug atsargų. Faktiškai, atsargos laikomos tik kelių savaičių užsakymams.
6.3.3. Pardavimo kainos
(73)
Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės kainų raidos duomenys, suskirstyti pagal visą, uždarąją ir atvirąją rinkas.
9 lentelė
Pardavimo kainos
Indeksas 2007 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje rinkoje
100
107
74
84
Vidutinė vieneto pardavimo kaina uždarojoje rinkoje
100
115
82
92
Vidutinė vieneto pardavimo kaina atvirojoje rinkoje
100
102
69
77
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos visoje Sąjungos rinkoje sumažėjo 16 %. Pardavimo kainos sumažėjo abejose rinkose, nors atvirojoje rinkoje, palyginti su uždarąja rinka, kainos mažėjo labiau (atitinkamai 23 % ir 8 %).
6.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos
(75)
Panašaus produkto pelningumas atvirojoje rinkoje nustatytas Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo ikimokestinį grynąjį pelną išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(76)
Pelningumas atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Per TL kiekvienas mėnesis buvo nuostolingas. Nuostolių patirta dėl labai sumažėjusių pardavimo apimčių ir pardavimo kainų.
(77)
Iš 10 lentelės matyti, kad Sąjungos pramonė didino investicijas į nagrinėjamąjį produktą, nors pelningumas ir mažėjo. Investuota daugiausia siekiant pagerinti ir išlaikyti gamybos technologijas bei procesą ir taip pagerinti efektyvumą.
10 lentelė
Investicijos
Indeksas 2008 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Iš viso investicijų
nėra duomenų
100
129
127
(78)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 27 %.
(79)
Nepaisant padidėjusių investicijų, nagrinėjamojo produkto investicijų grąža nebuvo tokia, kokios tikėtasi, ir 2008 m. - TL sumažėjo.
(80)
2008 m. - TL mažėjo ir grynųjų pinigų srautas - tai rodo nuolat mažėjantį Sąjungos pramonės pajėgumą užtikrinti grynųjų pinigų srautą ir atitinkamai blogėjančią finansinę Sąjungos pramonės padėtį.
(81)
Todėl didindama investicijas pramonė vis dar buvo pajėgi padidinti kapitalą; tačiau tam trukdė sumažėjęs pardavimas ir tai, kad buvo vis sunkiau užtikrinti grynųjų pinigų srautą.
7. Išvada dėl žalos
(82)
Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad visų pagrindinių žalos rodiklių raida buvo neigiama. Nors suvartojimas buvo palyginti stabilus, visa gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado 11 % visos rinkos dalies ir 33 % atvirosios rinkos dalies. Pajėgumų naudojimas sumažėjo 36 %. Tuo pačiu laikotarpiu importas iš nagrinėjamosios šalies padidėjo 48 %.
(83)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 12 %. Dar didesnė neigiama pardavimo apimčių tendencija matyti iš atvirosios rinkos tendencijų - nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtys joje sumažėjo 33 %.
(84)
Mažėjo ne tik Sąjungos pramonės pardavimo apimtys, bet smuko ir kainos (bendrai 16 %). Atvirojoje rinkoje padėtis buvo dar prastesnė - nustatyta, kad joje kainos smuko 23 %. Dėl sumažėjusios pardavimo apimties ir kainų mažėjo pelno lygis, todėl kiekvienas TL mėnesis buvo nuostolingas.
(85)
Vieninteliai rodikliai, kurių tendencijos buvo teigiamos, buvo 27 % padidėjusios investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą. Vis dėlto investicijos nedavė laukiamos grąžos ir per 2008 m. - TL sumažėjo.
(86)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą patvirtinta, kad tokiai padėčiai tęsiantis dėl nuostolių Sąjungos pramonė galėtų praktiškai visai nutraukti atvirajai rinkai skirto vinilacetato gamybą.
(87)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Sąjungos pramonė per TL patyrė materialinę žalą.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(88)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti žinomi, su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.
2. Importo iš JAV poveikis
2.1. Bendrosios pastabos
(89)
Tai, kad 2007 m. - TL išaugo importas dempingo kaina ir tuo pat metu Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį, laiko požiūriu akivaizdžiai sutampa. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importas dempingo kainomis, dėl kurio nuolatos priverstinai mažintos Sąjungos gamintojų kainos ir mažėjo jų pelningumas, turėjo neigiamo poveikio kainoms.
(90)
Kai kurios šalys teigė, kad šis importas padidėjo tik todėl, kad mažėjo importas iš kitų importuojančių šalių ir (arba) todėl, kad ES rinkoje padidėjo paklausa. Tačiau nei importo (žr. 2 lentelę), nei suvartojimo (žr. 1 lentelę) duomenys nepatvirtina šio argumento. Atsakant į šį argumentą primenama, kad, kaip nurodyta (43) konstatuojamojoje dalyje, suvartojimas praktiškai nekito ir nagrinėjamuoju laikotarpiu net šiek tiek sumažėjo, tuo tarpu importas iš JAV išaugo 48 %.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis
3.1.1. Importo iš Saudo Arabijos poveikis
(91)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė žalos patyrė dėl VAM importo iš Saudo Arabijos.
(92)
Iš tiesų, kaip nurodyta (53) konstatuojamojoje dalyje, Saudo Arabija yra antra pagal dydį po JAV VAM eksportuotoja į Sąjungą. Iš Saudo Arabijos į Sąjungos rinką importuota tik per TL.
(93)
11 lentelėje pateikiami Eurostato importo iš Saudo Arabijos ir kitų trečiųjų šalių kainų duomenys.
11 lentelė
Eksporto iš kitų trečiųjų šalių pardavimo kainos
EUR už metrinę toną
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Saudo Arabija
nėra duomenų
nėra duomenų
nėra duomenų
636
(Indeksas TL = 100)
0
0
0
100
Kitos
878
919
473
633
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
105
54
72
(94)
Kaip matyti iš lentelėje pateiktų duomenų, vidutinė 636 EUR importo iš Saudo Arabijos kaina yra panaši į vidutinę importo iš kitų trečiųjų šalių kainą (633 EUR) ir 11 % didesnė už vidutinę JAV kainą (573 EUR).
(95)
Tai, kad Saudo Arabiją galima priskirti tam pačiam kainų segmentui kaip kitus importuotojus, kurių kainos labai skiriasi nuo JAV eksporto kainų, rodo, kad Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai laikosi kitokios nei JAV kainodaros politikos ir jų poveikis Sąjungos gamintojams kitoks.
(96)
Todėl galima daryti preliminarią išvadą, kad dėl importo iš Saudo Arabijos priežastinis importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ryšys nenutrūksta.
3.2. Ekonomikos krizės poveikis
(97)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas mažėjo dėl mažėjančio suvartojimo. Šios šalys taip pat teigė, kad vidutinių pardavimo kainų raida buvo neigiama dėl pasaulinės ekonomikos krizės.
(98)
Kitos suinteresuotosios šalys teigė, kad per ekonomikos krizę visi naftos chemijos produktų gamintojai, įskaitant VAM gamintojus, patyrė didelių nuostolių ir kad dėl to Sąjungos pramonės patirtų nuostolių nereikėtų sieti su importu dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies.
(99)
Vis dėlto atlikus šį tyrimą, kaip minėta (41)-(43) konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Taigi negalima teigti, kad pardavimo apimtis staiga sumažėjo (kaip minėta (62)-(64) konstatuojamosiose dalyse) dėl to, kad dėl ekonomikos krizės sumažėjo suvartojimas.
(100)
Sąjungos pramonės pelningumo laisvojoje rinkoje duomenų analizė rodo, kad VAM segmento, palyginti su kitų panašių chemijos pramonės produktų segmentais, nuostoliai buvo ypač dideli. Be to, po krizės kiti produktai vėl pradėti gaminti pelningai, o VAM segmentas toliau menko. Todėl daroma ši preliminari išvada: nors ekonomikos krizė greičiausiai turėjo poveikio VAM sektoriui, šį segmentą reikėtų atskirti nuo kitų naftos chemijos sektorių dėl skundo pateikėjo nuolatinių nuostolių, kurių jis patyrė ir po krizės, ir kurie yra tiesiogiai susiję su importu mažomis kainomis iš JAV. Todėl minėtas argumentas preliminariai atmetamas.
(101)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad ekonomikos krizė nėra susijusi su Sąjungos pramonės patirta žala tiek, kad dėl jos būtų nutrauktas Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš JAV dempingo kaina priežastinis ryšys.
3.3. Sau padaryta žala
(102)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad skundo pateikėjas pats prisidėjo prie savo blogos padėties, nes per nuosmukį didino gamybos pajėgumus. Teigta, kad bet koks pardavimo ir pelno sumažėjimas yra sietinas su nuosmukiu ir blogu skundo pateikėjo verslo sprendimu.
(103)
Kelios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad pagrindinė žalos priežastis - skundo pateikėjo naudojamos gamybos technologijos. Teigta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu skundo pateikėjas turėjo kelis kartus stabdyti gamybą ir veikti force majeure sąlygomis, todėl sumažėjusį skundo pateikėjo pardavimą reikėtų sieti ne su importu iš JAV dempingo kaina, bet su dažnomis prastovomis. Panašių argumentų pateikta ir dėl skundo pateikėjo pelningumo.
(104)
Dėl argumento, kad skundo pateikėjas neturėjo plėsti gamybos pajėgumų per pasaulinio masto ekonomikos nuosmukį, primenama, kad skundo pateikėjas jokių naujų pajėgumų nepirko, o išplėtė gamybos pajėgumus paprasčiausiai optimizuodamas esamus procesus. Tai reikia vertinti kaip pagrįstą verslo sprendimą veikiant rinkoje, kurioje bendras suvartojimas yra stabilus, bet pardavimas mažėja dėl konkurencijos su importu mažomis kainomis. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas.
(105)
Dėl argumento, kad skundo pateikėjo patirta žala sietina su prastovomis dėl techninių problemų, pažymima, kad per tyrimą nustatyta, jog gaminant VAM būtina reguliariai vykdyti techninę priežiūrą ir stabdyti gamybos priemones. Todėl tris iš penkių prastovų reikia laikyti įprastine VAM gamybos priemonių eksploatacijos dalimi.
(106)
Be to, nustatyta, kad visus tris kartus planuotos prastovos buvo grindžiamos skundo pateikėjo sprendimais sustabdyti gamybą, kuriuos jis sąmoningai priėmė tada, kai kainų spaudimas dėl importo dempingo kaina buvo toks didelis, kad skundo pateikėjas nebuvo pajėgus išlaikyti tvaraus kainų lygio. Per prastovas skundo pateikėjas turėjo pakankamai atsargų, kad galėtų tiekti nedidelį produkto kiekį pagal sutartis arba be išankstinio užsakymo. Be to, mažėjantis atsargų lygis, kaip nurodyta (72) konstatuojamojoje dalyje, patvirtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu produkto tiekimas nenutrūko.
(107)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad bendras skundo pateikėjo prastovų poveikis nebuvo toks, kad būtų nutrauktas priežastinis ryšys. Todėl suinteresuotųjų šalių argumentai dėl sau padarytos žalos atmesti.
3.4. Apsirūpinimas žaliavomis. Savaiminis nagrinėjamosios šalies gamintojų konkurencinis pranašumas
(108)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad skundo pateikėjo problemos daugiausia kilo dėl priklausymo nuo išorinio žaliavų tiekimo, o ne dėl importo dempingo kainomis. Taip pat teigta, kad JAV eksportuotojai turi savaiminį konkurencinį pranašumą, nes jie turi galimybę naudoti pigesnes žaliavas, t. y. etileną ir acto rūgštį.
(109)
Pritarti argumentui dėl tariamų problemų, susijusių su skundo pateikėjo turimais žaliavų šaltiniais, negalima, nes nustatyta, kad skundo pateikėjui žaliavos taip pat tiekiamos lengvatinėmis sąlygomis iš jo tiekėjo gamyklos ir iš susijusios bendrovės. Taigi pagrindinių žaliavų kainos buvo panašios į nagrinėjamosios šalies rinkoje vyraujančias kainas.
(110)
Galima daryti išvadą, kad nors apskritai VAM gaminti naudotų pagrindinių žaliavų kainos iš tiesų galėjo būti mažesnės JAV nei Sąjungos rinkoje, tai neturėjo poveikio skundo pateikėjo sąnaudoms.
(111)
Tai, kad žaliavų kainos skirtumą galima tik iš dalies sieti su skundo pateikėjo patirtomis problemomis, patvirtina ir tai, kad kitų skundo pateikėjo gaminamų produktų, kuriems gaminti naudojamos tos pačios žaliavos, pelningumas buvo žymiai didesnis.
(112)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad žaliavų kainų poveikis nebuvo toks, kad būtų nutrauktas importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(113)
Padaryta išvada, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš JAV dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Išnagrinėjus kitas galimas žalos priežastis - importo iš kitų trečiųjų šalių poveikį, ekonomikos krizės poveikį, su žaliavomis susijusį eksportuojančių gamintojų savaiminį konkurencinį pranašumą ir sau padarytą žalą - nustatyta, kad nė viena iš jų Sąjungos pramonės padėčiai neturėjo tokio poveikio, kad būtų nutrauktas nustatytas importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(114)
Remiantis pateikta visų žinomų veiksnių poveikio Sąjungos pramonės padėčiai analize, daroma preliminari išvada, kad tarp importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės per TL patirtos materialinės žalos yra priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Sąjungos pramonės interesai
(115)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei materialinę žalą darė importo dempingo kainomis, dėl kurio priverstinai mažintos Sąjungos pramonės produkcijos kainos, poveikis, kaip nurodyta (48) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(116)
Sąjungos pramonė investuoja, kad pagerintų savo efektyvumą, ir palaipsniui racionalizuoja savo gamybos procesą. Galima tikėtis, kad priemonėmis būtų užkirstas kelias tolesnei nesąžiningai konkurencijai dėl importo mažomis dempingo kainomis, todėl Sąjungos pramonė galėtų atsigauti.
(117)
Kita vertus, jeigu priemonės nebus nustatytos, dabartinė Sąjungos pramonės finansinė padėtis ir pelningumas, kurių analizė atlikta per šį tyrimą ir pateikta (54) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, nėra pakankamai tvirti, kad atlaikytų tolesnį importo dempingo kaina spaudimą. Todėl Sąjungos pramonė greičiausiai nutrauktų arba labai sumažintų atvirajai rinkai skirtos produkcijos gamybą.
(118)
Atsižvelgiant į minėtą analizę, manoma, kad Sąjungos pramonei būtų naudinga nustatyti laikinas priemones.
2. Importuotojų interesai
(119)
Komisija nusiuntė klausimynus dviem žinomiems nesusijusiems importuotojams, kurie atsakymus pateikė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(120)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad reikšminga bendros jų apyvartos dalis yra susijusi su nagrinėjamuoju produktu.
(121)
Atlikta muitų poveikio importuotojų pelningumui analizė. Analizė parodė, kad jų importo pelnas ir antkainis yra tokie, kad nustačius priemones iš tiesų galėtų sumažėti jų pelningumas. Taigi, jeigu priemonės būtų nustatytos, sąnaudų požiūriu jos greičiausiai turėtų poveikio importuotojų verslui. Vis dėlto importuotojas patvirtino, kad, įvertinus dabartinę rinkos padėtį, kuri, manoma, nesikeis, bent dalį padidėjusių savo sąnaudų jis galėtų perleisti pirkėjams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad importuotojas galėtų gauti produktą iš gamintojų, kuriems netaikomas muitas, pvz., Taivano eksportuotojų ar Sąjungos gamintojų.
(122)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad priemonių nustatymo poveikis importuotojams būtų ribotas.
3. Naudotojų interesai
(123)
Naudotojai pareiškė didelį susidomėjimą šiuo tyrimu. Tyrime bendradarbiavo dvylika naudotojų; remiantis importo iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, patikrinti du iš jų. Šios bendrovės yra įsikūrusios visoje Sąjungoje ir veikia pramonės taikmenų, kaip antai glajai, dažai ir klijai, sektoriuje.
(124)
Remiantis Eurostato duomenimis, bendradarbiaujančių naudotojų importas sudaro maždaug trečdalį viso importo iš JAV. Atlikus tyrimą nustatyta, kad 30 % bendradarbiaujančių naudotojų įsigyjamo VAM yra JAV kilmės, o 57 % - ES kilmės.
(125)
Nustatyta, kad VAM vidutiniškai sudaro maždaug trečdalį dviejų patikrintų naudotojų gamybos sąnaudų.
(126)
Kai kurie naudotojai teigė, kad nustačius priemones padidėtų jų gamybos sąnaudos ir kad dėl nuožmios kainų konkurencijos rinkoje būtų sunku šias padidėjusias sąnaudas perleisti pirkėjams. Teigta, kad dėl šio sunkumo gali sumažėti naudotojų rinkos dalis ne Sąjungoje įsikūrusių jų konkurentų naudai arba naudotojai gali atsisakyti dabartinio gamybos proceso ir pereiti prie kitokios gamybos, kuriai nereikia nagrinėjamojo produkto. Tvirtinta, kad galiausiai dėl priemonių labai sumažėtų naudotojų pelno dydis.
(127)
Du iš šių naudotojų teigė, kad sumažėjus pelno dydžiui būtų mažiau investuojama į gamybą ir tai paveiktų užimtumą.
(128)
Atsakant į argumentą dėl pelno dydžio sumažėjimo pažymima, kad, atsižvelgiant į pakankamai tvarų naudotojų pelningumo lygį, manoma, kad tuo atveju, jei naudotojai nepajėgtų pirkėjams perleisti padidėjusių sąnaudų, dėl nustatytų muitų jų pelno dydis sumažėtų labai nedaug. Todėl tikėtina, kad investicijos į gamybą nebūtų nutrauktos ir kad užimtumui tai neturėtų jokio reikšmingo neigiamo poveikio. Remiantis tuo, kas išdėstyta, argumentas atmetamas.
(129)
Reaguojant į argumentą, kad importuojamam nagrinėjamajam produktui nustačius priemones būtų pakenkta Sąjungos naudotojų konkurencingumui, nes padidėtų jų gamybos sąnaudos ir palankesnėje padėtyje atsidurtų vartotojų grandies produktų importas iš kitų trečiųjų šalių, primenama, kad muitais neketinama nutraukti importo ir kad priemonių dydis nėra toks, kad naudotojai negalėtų produkto įsivežti iš JAV. Antidempingo muitais siekiama atkurti sąžiningas su nagrinėjamuoju produktu susijusios konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir tuo, kad tik trečdalis naudotojų suvartojamo VAM yra JAV kilmės, argumentas atmetamas.
(130)
Be to, reikia pabrėžti ir tai, kad daug naudotojų nurodė, kad dėl riboto VAM šaltinių skaičiaus labai svarbu užtikrinti pakankamą Sąjungos kilmės VAM pasiūlą. Primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog yra tikimybė, kad Sąjungos pramonė nustos atvirajai rinkai tiekusi VAM, jeigu priemonės nebus nustatytos. Todėl priemonės Sąjungos naudotojams būtų naudingos ir pasiūlos įvairumo požiūriu.
(131)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad bet koks neigiamas priemonių nustatymo poveikis naudotojams būtų ribotas.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(132)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, negalima daryti aiškios išvados, kad laikinųjų priemonių nustatymas importuojamam JAV kilmės vinilacetatui nebūtų naudingas Sąjungai.
G. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(133)
Atsižvelgiant į pateiktas išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.
1. Žalos pašalinimo lygis
(134)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(135)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad priemonėmis turėtų būti suteikta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje.
(136)
Todėl žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės importo dempingo kaina kainos ir tikslinės Sąjungos pramonės kainos palyginimu. Tikslinė kaina nustatyta prie Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų pridėjus tikslinį pelno dydį. Laikinai nustatytas tikslinio pelno dydis - 9,9 %. Šis pelno dydis nustatytas remiantis pelningumu, pagrįstu vidutine grąža (apskaičiuota kaip EBITDA ir pardavimo santykis), kurią naftos chemijos bendrovės, veikiančios panašiame į VAM sektoriuje, gavo 2007-2009 m.
(137)
Taigi priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis viršija 30 %.
2. Laikinosios priemonės
(138)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam dempingo skirtumų dydžiui.
(139)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiomis paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(140)
Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos ar prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (3), pateikiant juose visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos (gamybos, pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui) pasikeitimus, susijusius, pvz., su nurodytu pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Jei reikia, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą ir atnaujins bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(141)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos šios laikinos antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinosios muito normos
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Visos kitos bendrovės
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. FAKTŲ ATSKLEIDIMAS
(142)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetatui, kurio KN kodas šiuo metu yra 2915 32 00, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Visos kitos bendrovės
13,8 %
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 16 d.