РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 март 2011 година
относно държавна помощ C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH
(нотифицирано под номер C(2011) 1764)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/524/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 4 август 2000 г., регистрирано на 7 август 2000 г., Германия уведоми Комисията за своето намерение да предостави помощ с интензитет от 35 % за инвестиционен проект за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Планираната помощ беше регистрирана под номер N 517/2000.
(2)
След предоставянето на допълнителна информация, на 25 юли 2001 г. Комисията прие решение да не повдига възражения срещу интензитет на помощта в размер на 35 % в съответствие с многосекторната рамка за регионалната помощ за големи инвестиционни проекти (3) (наричана по-долу „МСР от 1998 г.“).
(3)
С решение от 1 декември 2004 г. по дело T-27/02 (4), Kronofrance/Комисия, Общият съд реши да отмени горепосоченото решение на Комисията.
(4)
Поради това Комисията трябва да приеме ново решение въз основа на уведомлението от Германия от 7 август 2000 г.
(5)
С писмо от 17 декември 2004 г. Комисията отправи запитване до Германия дали тя желае да предостави допълнителна информация към уведомлението от 7 август 2000 г. във връзка с отмяната на решението на Комисията. Комисията изпрати напомнително писмо на 3 март 2005 г. Германия отговори с писмо от 23 март 2005 г., но на този етап не предостави допълнителна информация.
(6)
През февруари 2000 г. Германия предостави настоящата помощ с уговорката, че тя бъде одобрена от Комисията. Германия е започнала да изплаща помощта след решението на Комисията от 25 юли 2001 г. да не повдига възражения.
(7)
След отмяната на решението от 25 юли 2001 г. от Общия съд то трябва да се разглежда като несъществуващо, т.е. следва да се смята, Германия не е получила одобрение от Комисията относно предложения интензитет на помощта (5). В съответствие с това Комисията прехвърли делото в регистъра на неправомерно отпуснатите помощи под номер NN 18/05.
(8)
С писмо от 20 юли 2005 г. Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта.
(9)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(10)
Комисията получи едно мнение от заинтересована страна. То беше препратено на Германия, която имаше възможност да отговори; становището на Германия беше получено с писма от 24 октомври 2005 г. и 24 януари 2006 г.
(11)
С писмо от 28 февруари 2006 г. Германия поиска преустановяване на официалната процедура по разследване по смисъла на член 7, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (7) с оглед на подлежащите на разглеждане жалби, подадени от Германия и Glunz AG пред Съда на Европейския съюз (съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P) срещу решението на Общия съд по дело Kronofrance/Комисия.
(12)
С писмо от 9 март 2006 г. Комисията разреши преустановяването на процедурата до произнасянето на решението на Съда по съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P, Федерална република Германия и други/Kronofrance SA.
(13)
В своето решение от 11 септември 2008 г. (8) Съдът потвърди решението на Общия съд. Вследствие официалната процедура по разследване по дело C 28/05 беше възобновена.
(14)
Германия предостави допълнителна информация с писмо от 4 август 2009 г. и, след отправено искане за информация от Комисията, с писмо от 19 юли 2010 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(15)
На 29 февруари 2000 г. Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt реши да отпусне инвестиционна помощ за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Общият размер на помощта възлиза на 69 797 988 EUR.
(16)
Съгласно уведомлението от 4 август 2000 г. помощта се отпуска под формата на субсидия в размер на 46 201 868 EUR съгласно 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9)), одобрена от Комисията. Тази субсидия съответства на 23,17 % от брутния размер на приемливите разходи.
(17)
Освен това въз основа на Закона за инвестиционните премии (Investitionszulagegesetz) от 1999 г. (10) е предоставена одобрена от Комисията инвестиционна премия (Investitionszulage) в размер на 23 596 120 EUR. Тази инвестиционна премия покрива 11,83 % от брутния размер на приемливите инвестиционни разходи.
(18)
Съгласно информацията, предоставена от Германия, вече е била изплатена сума в размер на […] (11) EUR въз основа на 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ и сума в размер на […] EUR под формата на инвестиционна премия (Investitionszulage). Така Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума, възлизаща на 69 797 988 EUR).
2.2. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(19)
Има двама получатели на помощта.
(20)
Единият от получателите на помощта е Glunz AG (по-нататък наричано „Glunz“) със седалище в град Хам (Северен Рейн-Вестфалия), основано през 1932 г. и по това време имащо за свой предмет на дейност търговия с дървесина. От шестдесетте години насам дружеството произвежда и предлага на пазара изключително плочи от пресовани дървени частици (ПДЧ), дървесновлакнести плочи със средна плътност (MDF - Mittel-dichte Faserplatte), плочи от ориентирани частици (OSB - Oriented Strand Board) и шперплат. Към момента на подаване на уведомлението Tableros De Fibras S.A. (по-нататък наричано „TAFISA“), което принадлежи на португалската група SONAE, притежава 96,03 % от акциите на Glunz AG.
(21)
Другият получател на помощта е OSB Deutschland GmbH (наричано по-долу „OSBD“), което е 100 % собственост на TAFISA и следователно е свързано дружество сестра на Glunz AG, тъй като и двете са дъщерни дружества на TAFISA. OSBD е създадено на 16 юли 1999 г. и след пълното осъществяване на инвестицията в Нетгау започва да произвежда и предлага на пазара продукти от OSB.
2.3. ИНВЕСТИЦИОННИЯТ ПРОЕКТ
(22)
Инвестиционният проект се осъществява в Нетгау (Саксония-Анхалт), подпомаган регион по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. В този регион максималният разрешен интензитет на помощта за подпомагането на нови инвестиции от големи предприятия към момента на подаване на уведомлението възлиза бруто на 35 %.
(23)
Glunz и OSBD са построили върху терен, който до момента не е използван за промишлени цели, интегриран център за дървообработване, който се състои от два завода, които са свързани един с друг. Първият завод, собственост на OSBD, произвежда продукти от OSB. Вторият завод, собственост на Glunz, произвежда плочи от дървесни частици. Германия посочва, че производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както плочите от OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за ламиниране и за нутоване. Освен това според нея частици, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. И двата завода, включително дейностите в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите, ще се управляват от една и съща централна администрация.
(24)
Според Германия интегрираният център за дървообработване на Glunz и OSBD предлага няколко преимущества благодарение на оптимизираната концепция на завода и единната техническа инфраструктура, особено що се отнася до обработката на произведените дървени плочи. Тя изтъква, че това позволява оптимално използване на асортимента на дървен материал, включително по-добро усвояване на суровините и вътрешно рециклиране.
(25)
В уведомлението от 7 август 2000 г. се посочва, че част от помощта ще бъде отпусната в полза на завода за OSB, а друга част - в полза на завода за плочи от дървесни частици. Помощта, предвидена в полза на завода за OSB, възлиза на 28,61 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 81,8 млн. евро, което съответства на брутен интензитет от 35 %. Помощта, отпусната в полза на завода за плочи от дървесни частици, възлиза на 41,18 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 117,6 млн. евро, което също съответства на брутен интензитет от 35 %.
(26)
Към момента на подаване на уведомлението Германия е изчислила, че в интегрирания център за дървообработване в Нетгау ще бъдат разкрити 355 постоянни работни места: 234 работни места в завода за плочи от дървесни частици и 121 - в завода за OSB. Германия е посочила, че във въпросните подпомагани региони ще бъдат създадени 520 непреки работни места, като 33 от тях ще осигурят запазването на съществуващи работни места. Новата инвестиция в Нетгау е трябвало да бъде реализирана между януари 2000 г. и края на 2002 г. Предвиждало се е производството да започне през 2001 г., а пълният производствен капацитет да бъде достигнат след две години.
(27)
Било е изчислено, че през 2002 г. производственият капацитет на новия завод за OSB ще достигне […] м3. През 1999 г. капацитетът за производство на продукти от вида OSB на групата TAFISA е […] м3.
(28)
През 1999 г. капацитетът за производство на плочи от дървесни частици в групата Glunz възлиза на […] м3. Според Германия вследствие на капацитета от […] м3 на новия завод в Нетгау общият производствен капацитет ще достигне […] м3.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(29)
Максималният допустим интензитет на помощта съгласно МСР от 1998 г. се определя на базата на изчисление, което включва прилагането на редица фактори за оценка, и по-специално на фактора, показващ състоянието на конкуренцията в разглеждания стопански сектор („фактор Т“). Този фактор може да приема 4 стойности: 0,25, 0,5, 0,75 или 1. Той може да бъде определен като 1, единствено ако в сектора (определен като най-ниското ниво по NACE) не е налице свръхкапацитет (тест за свръхкапацитет) и/или ако съответният пазар (определен чрез разглеждания продукт и неговите заместители) не бележи относителен спад (тест за спадащ пазар).
(30)
В своето решение за откриване на процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията изрази съмнения относно определението на съответния пазар, към който принадлежат OSB, вследствие на което за целите на определянето на фактор за състоянието на конкуренцията „T“ не можа да установи дали пазарът бележи спад.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(31)
На 22 ноември 2005 г. Комисията получи съвместно становище (12) от конкуренти, принадлежащи към KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG и Kronofrance S.A.).
(32)
В своето становище дружествата от KronoGroup се изказват в подкрепа на определението на пазара, включващо OSB и шперплат от мека дървесина. Според тях шперплатът от твърда дървесина е значително по-скъп и намира приложение предимно в области (производството на мебели и вътрешно обзавеждане), в които OSB и шперплатът от мека дървесина се използват рядко или изобщо не се използват. В подкрепа на това твърдение те се позовават на проучване, осъществено от Jaakko Pöyry (13), и на публикация на Финландския институт за изследване на горите.
(33)
KronoGroup изрази мнение и по други въпроси, които могат да бъдат обобщени, както следва:
(34)
KronoGroup поддържа мнението, че когато изчислява дали пазарът бележи спад, Комисията следва да използва данни за периода до 1999 г., тъй като към момента на първоначалното решение за разрешение (юли 2001 г.), което по-късно е отменено от Общия съд, е била налице само тази информация. Предприятието твърди също, че в периода 1995-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден спад от - 4,626 %. При все това KronoGroup признава, че в периода 1994-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден годишен растеж от 0,456 % (независимо че той е по-малък от растежа на производствената промишленост в ЕИП като цяло).
(35)
KronoGroup твърди също, че вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции, двете производствени линии и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени. Това би означавало отделно изчисляване на всички фактори за оценка за двата завода.
(36)
Освен това KronoGroup твърди, че успоредно със своята инвестиция в Нетгау Glunz е закрило своя завод за плочи от дървесни частици в Засенбург (разположен на 30 км разстояние, въпреки че се намира в друга провинция, а именно в Долна Саксония (14)). Предприятието цитира статии от вестници, според които цялата работна сила на завода в Засенбург е поета от новия завод в Нетгау. Според KronoGroup това е в противоречие с целта на МСР от 1998 г. за създаване на работни места в подпомагания регион в полза на живеещите в региона и тези работни места не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“, определени в МСР от 1998 г. (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията).
(37)
Накрая KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (разпореждане за възстановяване на неправомерна помощ), тъй като Glunz и OSBD са получили значителни конкурентни предимства чрез частично изплатената помощ.
V. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(38)
Съображенията на Германия могат да бъдат обобщени, както следва.
5.1. МНЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЕНИЕТО НА СЪОТВЕТНИЯ ПАЗАР ЗА OSB
(39)
Германия счита, че съответният пазар по отношение на OSB се състои от OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. При този пазар не се наблюдава спад.
(40)
Крайните приложения, при които OSB заместват шперплата, като цяло съответстват на основните сфери на приложение на шперплата от мека дървесина. Поради своите технически характеристики обаче OSB не могат да се използват в ключови области на приложение на шперплата от твърда дървесина (мебелната промишленост, строителството и оборудването на транспортни превозни средства). Включването на OSB в общия пазар на шперплат от твърда и мека дървесина следователно не би отговаряло на реалните условия на съответните пазари. Това е потвърдено в експертното становище от 21 октомври 2005 г., изготвено от Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry изчислява следните проценти по отношение на потенциала на заместване на OSB в горепосочените области на приложение: амбалаж: 40-60 %; оградни платна: 70-80 %; покривни покрития: 70-90 %; подови покрития: 50-80 %; вътрешни/стенни облицовки 70-90 %.
(42)
В мебелната промишленост OSB не са подходящи за приложение във видимите елементи поради повърхностните им характеристики. Повърхността на OSB не е привлекателна на външен вид, тъй като те се произвеждат от ориентирани дървесни ивици (oriented strands), което ги прави груби и неравни. Поради това на OSB не може да бъде поставено декоративно покритие. Те са подходящи само за скрити мебелни елементи (например носещи конструкции за тапицирани мебели). В сферата на скритите мебелни елементи обаче OSB не могат да се конкурират по отношение на цената с далеч по-евтините видове плочи от дървесни частици, които обикновено се използват в този сегмент.
(43)
В строителството (кофражните работи) е от решаващо значение материалите за облицовка, използвани при изливането на бетон на място, да имат гладка повърхност. Поради неравностите в резултат на производствения процес при OSB за бетон с гладка повърхност специално трябва да бъде нанесено покритие, за да се осигури равномерната повърхност на този вид бетон. Тази допълнителна обработка е скъпа и повишава цената на крайния продукт. За разлика от шперплата OSB са конкурентни само когато могат да се използват многократно като кофраж. Поради практически причини обаче случаят невинаги е такъв. Тъй като плочите се използват интензивно на строителните обекти, тяхната повърхност може да се наруши. Ако се появят пукнатини, съществува опасност OSB да се изкривят от вода или влага или да се деформират по друг начин. По тази причина многократната употреба на скъпи обработени OSB невинаги е възможна. Освен това ръбовете на OSB може да са неустойчиви и податливи на влага. В допълнение материалите, използвани като кофраж за бетон, трябва да са много устойчиви на сцепване и огъване. В това отношение OSB не удовлетворяват изискванията, които строителната промишленост поставя за кофражните материали. От друга страна, с оглед на неговата сравнително ниска цена и равномерна повърхност, шперплатът от мека дървесина е много подходящ за тази употреба, както е видно от реално използваните обеми при кофражни работи.
(44)
В сферата на транспортните средства също е важно повърхността да бъде равномерна, тъй като плочите, използвани в тях, често трябва да бъдат с покритие. По различни причини облицоването на OSB невинаги е лесно изпълнимо. Дори ако OSB са с покритие, например от меламинова хартия, съществува риск покритието да се напука поради неравната структура на повърхността на OSB. При товарене с мотокар върху някои места от повърхността се оказва натиск. В такива случаи при наличие на влага или вода съществува опасност в плочата да се просмуче вода, която да доведе до нейното деформиране или изкривяване. Устойчиво повърхностно покритие може да се гарантира само чрез скъпа допълнителна обработка. Повърхността на OSB, за разлика от шперплата от твърда дървесина, който е сравнително устойчив спрямо надраскване, точки на напрежение и др. предвид особената твърдост на неговата повърхност, и без друго не е достатъчно устойчива, за да понесе натиска при транспорт.
(45)
Оценката на възможността за заменяне на OSB с шперплат от мека дървесина, от една страна, и такъв от твърда дървесина, от друга, се основава главно на техническите свойства и възможните приложения на OSB, както и на ценовата разлика в сравнение с шперплата от твърда дървесина. Шперплатът от твърда дървесина превъзхожда този от мека дървесина и OSB във всички технически аспекти, същевременно ценовата разлика между шперплата от твърда дървесина, от една страна, и този от мека дървесина и OSB, от друга, означава, че шперплатът от твърда дървесина не е конкурентоспособен в сферите на приложение, в които преобладават OSB и шперплатът от мека дървесина. Следователно е неправилно да се приеме, че OSB могат да се заменят с всички видове шперплат, включително с шперплат от твърда дървесина.
(46)
Налице е значително припокриване между пазара на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, от една страна, и пазара на OSB и шперплат от мека дървесина, от друга. Разлика в двете определения на пазара съществува единствено в строителството (кофражните работи). OSB са неподходящи за тази сфера, докато шперплатът от мека дървесина е изключително приложим и действително се използва. Основният общ извод е, че шперплатът от твърда дървесина не трябва да се включва в пазара на OSB.
5.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО РАЗВИТИЕТО НА ПАЗАРА НА ПЛОЧИ ОТ ДЪРВЕСНИ ЧАСТИЦИ
(47)
Германия счита, че на фактора за състоянието на конкуренцията на пазара на плочи от дървесни частици също следва да бъде зададена стойност 1. Той не трябва да бъде разглеждан като пазар, бележещ спад, тъй като е налице ясно изразена възходяща тенденция по смисъла на параграф 7.8 от МСР от 1998 г.
(48)
За да подкрепи с доказателства това твърдение, Германия представи експертното мнение на професор Stefan Collignon (Харвардски университет, Център за европейски изследвания Minda de Gunzburg (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies)) (15), според което дългосрочният темп на растеж на пазара на плочи от дървесни частици между 1972 и 2003 г. е бил с 36 % по-бърз в сравнение с този на производствената промишленост като цяло. Германия е на мнение, че съгласно параграф 7.8 от МСР от 1998 г. тази ясно изразена дългосрочна възходяща тенденция означава, че пазарът на плочи от дървесни частици не може да се разглежда като бележещ спад.
5.3. МНЕНИЯ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ОТДЕЛНИТЕ ЧАСТИ НА ПРОЕКТА
(49)
Германия е на мнение, че ако Комисията въпреки това счита, че факторът за състоянието на конкуренцията T е 0,75 за пазара на плочи от дървесни частици, докато за OSB е 1, общият интензитет на помощта за целия проект в Нетгау трябва да се определи въз основа на маржовете на приноса на двете производствени съоръжения, т.e. за производството на OSB и за производството на плочи от дървесни частици.
(50)
Маржът на приноса е сумата, с която даден продукт участва в покриването на фиксираните разходи и във формирането на нетната печалба на дружеството. Той се изчислява като разликата между приходите и променливите разходи, понесени пряко за този продукт.
(51)
Чрез използване на маржовете на приноса като отправна точка интензитетът на помощта ще бъде определен за отделните части на инвестиционния проект в Нетгау в съответствие с действителния принос на OSB и на плочите от дървесни частици към резултатите от дейността.
5.4. МНЕНИЯ ОТНОСНО ДРУГИ ВЪПРОСИ, ПОВДИГНАТИ ОТ KRONOGROUP
(52)
Германия счита, че оценката на помощта следва да се основава на фактите, известни към 7 август 2000 г., т.е. към момента на уведомяване.
(53)
Според Германия това произтича от тълкуването на МСР от 1998 г. В това отношение Германия се позовава на точка 3.1 от МСР от 1998 г., която предвижда, че максималният допустим интензитет на помощта се определя въз основа на тавана за регионалните помощи, приложим към момента на подаване на уведомлението. Освен това точка 3.6 от МСР от 1998 г. предвижда изчисляване на пазарния дял преди кандидатстването за помощта. Също така в приложението към МСР от 1998 г. в раздела „Последващ контрол“ се предвижда възможността Комисията да провери точността на информацията, предоставена в рамките на уведомлението.
(54)
Освен това Германия твърди, че към момента на подаване на уведомлението не са били известни данни относно видимото потребление за 1999 г. При всички случаи, за да бъде получен средният годишен прираст на видимото потребление за последните пет години, както се изисква в точка 7.8 от МСР от 1998 т., са необходими данни за видимото потребление, обхващащи шестгодишен, а не петгодишен период, както твърди KronoGroup. Това се дължи на факта, че темпът на растеж за определена година се изчислява чрез сравняване на потреблението през две последователни години.
(55)
Що се отнася до твърденията за преместване на работни места, Германия потвърждава закриването на завода в Засенбург. По този въпрос Германия разяснява, че заводът в Засенбург е най-старото съоръжение за производство на плочи от дървесни частици на Glunz и че то е реализирало значителни загуби. Поради това заводът не е имал шансове за оцеляване и се е налагало да бъде закрит независимо от новата инвестиция в Нетгау. […] работници, които преди са работили в Засенбург, са прехвърлени в Нетгау (което се равнява на […] % от работната сила там).
(56)
В своите коментари по съображенията на KronoGroup Германия допълва, че във всеки случай в МСР от 1998 г. се изисква единствено новите работни места да са създадени в съответния подпомаган регион, без да е необходимо те да са заети от работници от този регион. Основната цел е да се насърчи развитието на въпросния подпомаган регион.
(57)
Германия посочва, че някои от машините също са прехвърлени от Засенбург в Нетгау; те обаче са изключени от приемливите разходи по проекта и следователно за тяхното прехвърляне не е получена помощ. Във всички случаи със своята счетоводна стойност от около […] EUR тези машини представляват много малка част от целия инвестиционен проект.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(58)
Настоящата оценка се основава на фактите, цифрите и обстоятелствата, известни към момента на уведомяване на 7 август 2000 г. Тъй като между първоначалното уведомление и настоящото решение е изтекъл известен период от време, обстоятелствата може да са се променили, пазарите може да са се развили и фактите, свързани с проекта, може да са се изменили по различен от първоначално запланувания начин. Това обаче не може да бъде взето предвид от Комисията в настоящата оценка. По принцип Комисията трябва да приеме решение преди фактическото осъществяване на инвестицията въз основа на прогнозни оценки на бъдещите перспективи и на пазарните данни. Въпреки това, ако след няколко години се окаже, че например пазарите са се развили по различен начин, интензитетите на помощта няма да бъдат адаптирани. Макар че в настоящия случай Комисията трябва да вземе решение повече от 10 години след като е подадено първоначалното уведомление, тя трябва да обоснове своята оценка с фактите и обстоятелствата, които са били известни в момента на уведомяване, а не на появила се по-късно информация.
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(59)
Настоящата мярка за помощ се предоставя от държава-членка и чрез държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. точка 2.1 от настоящото решение). Помощта дава предимство на Glunz и OSBD, тъй като в противен случай те биха поели сами целите разходи за инвестицията. Тъй като значително количество от разглежданите дървени плочи се транспортира през международни граници, в рамките на въпросната дърводобивна и дървообработваща промишленост съществува международна търговия. Следователно финансовите предимства, облагодетелстващи двете разглеждани дружества, могат да нарушат конкуренцията по начин, който може да се отрази на търговията между държавите-членки. Поради това Комисията счита, че мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ в полза на Glunz AG и OSBD по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. ИЗИСКВАНЕ ЗА УВЕДОМЯВАНЕ
(60)
Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС държавите-членки трябва да подадат уведомление за всички мерки за помощ, преди да започне прилагането им. Предложената помощ се предоставя в рамките на две схеми за регионална помощ, които вече са одобрени от Комисията.
(61)
Съгласно правилата, постановени в МСР от 1998 г., интензитетът на помощта за големи инвестиционни проекти се изключва от обхвата на приложение на одобрени схеми, ако съответната помощ надвишава определени прагове.
(62)
Размерът на планираната помощ възлиза на 69 797 988 EUR. Ако помощта се разглежда като отнасяща се до един инвестиционен проект, задължението за уведомяване, определено в точка 2.1.ii) от МСР от 1998 г., е изпълнено, тъй като общият размер на помощта е над 50 000 000 EUR.
(63)
Както е посочено в параграф 2.3 от настоящото решение, в своето уведомление Германия привежда доводи, че настоящата мярка за помощ се отнася до един инвестиционен проект.
(64)
В точка 7.2, втора алинея от МСР от 1998 г. е постановено, че инвестиционният проект не трябва изкуствено да се разделя на подпроекти с цел избягване на задължението за уведомление. В настоящия случай обаче такава ситуация не е налице. Дори ако се счете, че инвестицията се отнася до два отделни инвестиционни проекта, е налице задължение за уведомяване по отношение на помощите за инвестиции в завода на Glunz и на OSBD.
(65)
Следователно Комисията заключава, че помощта е предмет на уведомяване и оценка съгласно МСР от 1998 г.
6.3. ТРИТЕ КРИТЕРИЯ ЗА ОЦЕНКА ОТ МСР ОТ 1998 г.
(66)
За да определи максималния допустим интензитет на помощта за дадено предложение за предоставяне на помощ, съгласно МСР от 1998 г. Комисията следва да установи максималния интензитет на помощта (таван на регионалната помощ), който дадено предприятие може да получи в съответния подпомаган регион съгласно разрешената схема за регионална помощ, която е в сила към датата на уведомлението.
(67)
Тъй като уведомлението е подадено на 7 август 2000 г., е приложима картата за регионална помощ за периода 2000-2006 година (16). Нетгау (Саксония-Анхалт) е регион за подпомагане, попадащ в обхвата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, с таван на регионалната помощ в размер на 35 % брутен еквивалент на помощта към момента на уведомяване. Комисията отбелязва, че предложеният брутен интензитет на помощта от 35 % не надвишава приложимия таван на регионалната помощ.
(68)
Съгласно правилата, определени в МСР от 1998 т., Комисията трябва да предложи три корекционни коефициента към процентната величина 35 %, за да изчисли максималния допустим интензитет на помощта за въпросния проект, а именно фактора за състоянието на конкуренцията (T), фактора „вложен капитал/работни места“ (I) и фактора „регионално въздействие“ (M).
(69)
Следва да се припомни, че според KronoGroup вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и помощта за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени.
(70)
В този контекст Комисията отбелязва, че точка 7.2 от МСР от 1998 г. определя понятието „инвестиционен проект“ като първоначална инвестиция в дълготрайни активи на едно предприятие, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до напълно нов продукт или до съществена промяна в производствения процес на съществуващо предприятие.
(71)
Германия привежда подробни аргументи относно връзките, съществуващи между двата завода, построени в един и същ район от две дъщерни дружества на една и съща група. Производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за нутиране. В допълнение частиците, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. Също така една централна администрация управлява и двата завода, включително дейностите им в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите.
(72)
С оглед на тесните технически, функционални и административни връзки, които съществуват между двата завода, построени в един и същ район, инвестициите в завода за OSB и в завода за плочи от дървесни частици съставляват един инвестиционен проект, а именно за създаването на ново предприятие. Следователно максималният допустим интензитет на помощта ще се изчислява за този инвестиционен проект като цяло.
6.3.1. ФАКТОР ЗА СЪСТОЯНИЕТО НА КОНКУРЕНЦИЯТА (T)
6.3.1.1. Приложими правила
(73)
Съгласно точка 3.2 от МСР от 1998 г. разрешаването на помощ за предприятия, работещи в сектори, в които е налице структурен свръхкапацитет, е свързано с особено голям риск от нарушаване на конкуренцията. Всяко увеличаване на капацитета, което не се компенсира с намаляване на капацитета другаде, ще изостри проблема със структурния свръхкапацитет. Комисията отбелязва, че проектът, за който е подадено уведомление, ще създаде нов капацитет на европейския пазар. Следователно за да бъде установен факторът за състоянието на конкуренцията, трябва да се анализира дали предложеният проект ще се изпълнява в сектор или в подсектор, засегнат от структурен свръхкапацитет.
(74)
Съгласно точка 3.3 от МСР от 1998 г., когато са налични достатъчни данни относно използването на капацитета, Комисията трябва да ограничи определянето на фактора за състоянието на конкуренцията до наличието или липсата на структурен/значителен свръхкапацитет в съответния сектор или подсектор.
(75)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г. Комисията разглежда дали инвестицията се извършва на пазар, бележещ спад, единствено при липса на достатъчно данни относно използването на капацитета. Въпреки това след Решение T-27/02, Kronofrance SA/Комисия Общият съд постанови, че точки 3.4 и 3.10 от МСР от 1998 г. трябва да се тълкуват в смисъл, че когато данните за използването на капацитета в съответния сектор не ѝ позволяват да заключи с положителност относно съществуването на структурен свръхкапацитет, Комисията трябва да провери дали разглежданият пазар бележи спад. С решение по дело Германия и други/Kronofrance SA Съдът потвърди решението на Общия съд.
(76)
Ето защо Комисията ще анализира първо дали са налични достатъчно данни относно използването на капацитета, а след това, ако данните относно използването на капацитета са недостатъчни или ако показват, че няма структурен свръхкапацитет, ще анализира дали пазарът бележи спад въз основа на данните относно видимото потребление. Допълнително, в изпълнение на точка 3.6 от МСР от 1998 г., след това Комисията трябва да анализира дали получателите на помощта са имали пазарен дял в размер на 40 %, преди да кандидатстват за помощта.
(77)
Пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското налично ниво на класификацията NACE. Освен това, за да се установи дали пазарът бележи спад и дали горната граница за пазарен дял е превишена, Комисията трябва също да определи съответния пазар на засегнатия/засегнатите от инвестиционния проект продукт/продукти.
6.3.1.2. Засегнати продукти
(78)
Инвестиционният проект се отнася до производството на OSB (Oriented Strand Board и плочи от дървесни частици.
(79)
Плочите от дървесни частици се произвеждат от нарязани на дребно дървени стърготини от кръгли трупи и/или рециклирани дървени стърготини, които са агломерирани с органично свързващо вещество. Те се използват предимно в мебелната промишленост и за вътрешна облицовка на жилищни сгради.
(80)
Плоскостите от OSB се произвеждат, като борови дървесни частици се пресоват на три слоя. OSB се използват предимно в областта на сглобяемите строителни елементи, амбалажната промишленост и за реставрацията на стари сгради. OSB са създадени през петдесетте години в Северна Америка. През осемдесетте и деветдесетте години те се наложиха на пазара на дървени плоскости и оттогава се използват като заместител на по-скъпия шперплат (от мека дървесина).
6.3.1.3. Съответен пазар
(81)
Съгласно точка 7.6 от МСР от 1998 г. съответният продуктов пазар обхваща продуктите, предвидени в инвестиционния проект, и продуктите, считани за техни заместители от потребителя (поради особените им характеристики, цени и предназначение) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации). Съответният географски пазар обхваща по принцип ЕИП или съществена част от пазара в ЕИП, ако условията на конкуренция в нея се различават съществено от тези, които преобладават в останалата част на ЕИП.
(82)
Проектът се отнася до производството на плочи от OSB и дървесни частици. Според Германия производствените съоръжения не позволяват производството на няколко различни продукта, а само на варианти на един и същ продукт с различно качество на повърхностното покритие. Следователно според Германия по отношение на производството заместването въз основа на гъвкавостта на производствените инсталации следва да се изключи.
(83)
По отношение на потреблението плочите от дървесни частици и OSB до известна степен са взаимозаместими, а именно в сферата на производството на сглобяеми строителни елементи. Тази взаимозаместимост обаче може да се определи като ограничена, тъй като засяга по-малко от 10 % от размера на пазара (17), което изглежда се дължи на разликата в крайните приложения и на значителната разлика в цените (285 EUR/м3 за OSB спрямо 117 EUR/м3 за плочи от дървесни частици). Комисията счита, че взаимозаместимостта е твърде незначителна, за да даде основания за отнасяне на OSB и плочите от дървесни частици към един и същ продуктов пазар.
(84)
В своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията счете, че плочите от дървесни частици представляват отделен продуктов пазар. Тъй като тази констатация не е оспорена, Комисията заключава, че за целите на настоящата оценка плочите от дървесни частици формират самостоятелен съответен продуктов пазар.
(85)
Що се отнася до OSB, в решението за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, се посочва, че в ЕИП е налице известна заместимост между OSB и (някои видове/категории) шперплат.
(86)
Шперплатът представлява продукт от слепени с полимер листове дървесина, който има многобройни приложения. По принцип той се състои от нечетен брой тънки пластове дървесина, слепени във фурнир със синтетично или естествено слепващо вещество. Съществува шперплат от мека дървесина и шперплат от твърда дървесина. Дърветата с мека дървесина, като например ела, бор, смърч са (в голямата си част) вечнозелени иглолистни (понятието не се отнася до твърдостта на дървесината), докато дърветата с твърда дървесина са широколистни, т.е. раждат плодове или ядки и обикновено през зимата са в покой).
(87)
За да има яснота относно степента на заместимост на OSB и различните видове/категории шперплат, Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответния пазар, към който принадлежат OSB.
(88)
Мненията, получени от Германия и от един от основните конкуренти на получателя на помощта, а именно KronoGroup, насочват към един и същ съответен пазар, който включва OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. Само при тези крайни приложения е налице потенциал на заместване между OSB и шперплата, превишаващ 50 %. В същото време поради различните характеристики на материалите потенциалът на заместване при транспортните средства (съотношението якост/тегло) и в мебелната промишленост (оптични качества) е твърде ограничен (под 20 %). Тези доводи и степента на заместимост при различните крайни приложения са подкрепени с няколко проучвания, изготвени от Jaakko Pöyry (18).
(89)
Посочените в съображение 88 крайни приложения са почти еднакви с тези на шперплата от мека дървесина (единствената разлика е тази, че шперплатът от мека дървесина се използва широко също и в строителството, където OSB не са подходящи. От друга страна заместимостта между OSB и шперплата от твърда дървесина не е достатъчно голяма, че да позволява разглеждането им като принадлежащи към един и същ съответен пазар.
(90)
По тази причина Комисията определя съответния пазар, към който принадлежат OSB, като OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, което до голяма степен съответства на пазара на OSB и шперплат от мека дървесина.
(91)
Въпреки че значително количество дървени плочи се транспортира през международните граници, става въпрос за обемист, тежък продукт. Поради това че като цяло транспортът на големи разстояния е скъп, териториалният обхват на транспортиране е ограничен до около 800 км. Отделните райони на доставка могат да се разглеждат като серия припокриващи се окръжности с център съответното производствено съоръжение. С оглед на разпръснатостта на отделните производствени съоръжения и на различните степени на припокриване на естествените райони на доставка ефектите отчасти се предават от една окръжност към друга и следователно може да се предположи, че Европейското икономическо пространство е съответният географски пазар и за двата разглеждани продукта (19).
6.3.1.4. Данни относно използването на капацитета
(92)
В съответствие с точка 7.7 от МСР от 1998 г. се счита, че е налице структурен свръхкапацитет, когато средно през последните пет години процентът на използване на капацитета в разглеждания сектор или подсектор е с повече от два процентни пункта по-нисък от този в целия производствен сектор. Счита се, че е налице значителен структурен свръхкапацитет, когато разликата спрямо средната стойност за производствения сектор надвишава пет процентни пункта.
(93)
Съгласно бележка под линия 13 от МСР от 1998 г. пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското ниво от класификацията NACE. Комисията счита, че производството на OSB и на плочи от дървесни частици от Glunz и OSBD отговаря на клас по NACE 20.20 (Производство на плочи от фурнир, шперплат, дървесина и дървесни частици), тъй като производството на плочи от дървесни частици, шперплат и OSB формира 81 % от цялото производство на дървени плоскости в Европа (20). Поради това Комисията смята за уместно да основе своята оценка на използването на капацитета на класа по NACE 20.20.
(94)
Германия предостави данни за средния годишен процент на натоварване за периода 1994-1998 г. (това са петте години, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП за клас по NACE 20.20 по отношение на производството на дървени плочи. Тези данни, получени от проучването на независим експерт (21), отговарят на изискванията на точка 7.7 от Многосекторната рамка, тъй като съответстват на отрасъла в най-ниското ниво по NACE.
(95)
Експертът е определил базата за изчисляване на годишния капацитет като дневния (23-часов) капацитет на една производствена мощност за 300 дни годишно. Тази база за изчисляване на годишния капацитет е пресметната въз основа на информацията, получена от индустрията, и собствената база данни на експерта (Wood-Based Panel Mill Databank), в които се включва информация относно капацитета на отделни заводи и пресовъчни съоръжения. Получената формула (23 часа/300 дни) отчита разликите във вида/възрастта на машините и конфигурациите на заводите.
(96)
В проучването се заключава, че средният годишен процент на използване на капацитета за периода 1994-1998 г. (това са годините, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП достига 88,8 % за плочи от дървесни частици, 80,4 % за OSB, 88,8 % комбинирано за плочи от дървесни частици и OSB и 85 % за дървени плоскости като цяло (NACE 20.20).
(97)
Съвкупното използване на капацитета в производството на дървесни плоскости (NACE 20.20) в ЕИП е описано подробно в следващата таблица:
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Общо производство (в 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Общ капацитет (в 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Процент на използване
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Комисията е взела предвид и второ проучване (22), осъществено по нейно искане. В това проучване при заложен дневен капацитет от 22 часа на ден и 345 дни годишно за периода 1995-1997 г. се изчислява средна стойност на използване на капацитета от 81,8 %. Това проучване обаче изглежда се основава на средния годишен капацитет само на модерни заводи; освен това в него не се предоставят никакви данни за оставащите години от периода 1994-1998 г.
(99)
В съответствие с точка 3.1 от МСР от 1998 г. Комисията ще използва по целесъобразност външни независими данни за оценката на вероятното въздействие върху конкуренцията на съответния пазар. Когато обаче набавянето на такива данни е трудно, Комисията се позовава изцяло на данните, представени от държавите-членки. В настоящия случай Комисията счита проучването, предоставено от Германия, за достатъчно надеждно. Освен това второто проучване, макар и да не предоставя пълна информация, води до същите заключения.
(100)
През периода 1994-1998 г. средният годишен процент на използване на капацитета за цялата производствена промишленост в ЕС възлиза на 81,72 %.
(101)
Предвид гореизложеното Комисията заключава, че инвестиционният проект ще доведе до увеличаване на капацитета в сектор, в който не е налице свръхкапацитет. Съгласно решението на Съда по Делото Kronofrance/Комисия обаче, когато заключи, че не е налице структурен свръхкапацитет, какъвто е настоящият случай, Комисията трябва да анализира дали пазарът бележи спад.
6.3.1.5. Данни относно видимото потребление
(102)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г., за да установи дали пазарът бележи спад, Комисията сравнява развитието на видимото потребление на разглежданите продукти (с други думи продукцията плюс прибавения внос минус износя) с процента на растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло.
(103)
В съответствие с точка 7.8 от МСР от 1998 г. се смята, че пазарът на въпросния продукт или продукти бележи спад, ако през последните пет години средният годишен растеж на видимото потребление на въпросния продукт е значително (с поне 10 %) под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на потреблението. Пазар с абсолютен спад е пазарът, на който средният годишен растеж на видимото потребление е бил отрицателен през последните пет години.
(104)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. (23) е 5,78 %.
(105)
Проучването от независим консултант (24), което предоставя данни относно стойността на видимото потребление на плочи от дървесни частици (в милиарди евро), показва следните резултати за годините 1993-1998 г. (това са шестте години, за които съществуват данни към момента на подаване на уведомлението):
Млрд. евро
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
Плочи от дървесни частици
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Комисията отбелязва, че разликата в растежа (между 5,78 и 4,15 %) е над 10 %. Резултатът би бил същият, ако се вземат предвид данни до 1999 г. (т.e. за периода 1994-1999 г.), за което излага доводи KronoGroup.
(107)
В своите съображения Германия се позовава на точка 7.8 от МСР от 1998 г., в съответствие с която пазарът (дори когато средният годишен растеж е под този на производствената промишленост в ЕИП като цяло) не се разглежда като пазар с относителен спад, ако е налице ясно изразена възходяща тенденция по отношение на относителния растеж на търсенето на този продукт. Германия обосновава това твърдение с проучване, което показва, че през периода 1973-2003 г. видимото потребление на плочи от дървесни частици нараства с 36 % по-бързо от добавената стойност в производствената промишленост.
(108)
Комисията счита, че този довод не е достатъчен за доказване на наличието на ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на търсенето на плочи от дървесни частици. Това условие в МСР от 1998 г. е насочено към ситуация, при която въпреки факта, че през последните пет години средният годишен растеж на съответния пазар е бил нисък, в последните няколко години обаче се наблюдава ясно изразена тенденция на растеж, която може да бъде преустановена през следващите години, т.e. в краткосрочен план, когато подпомогнатата инвестиция стане ефективна. Това би гарантирало, че отрицателното въздействие на помощта ще остане ограничено.
(109)
Проучването обаче се основава на данни за твърде дълъг период и не позволява правенето на прогнози за непосредственото бъдеще, което има по-голямо отношение към оценката на въздействието на инвестицията. Освен това то съдържа данни до 2003 г., които не са били достъпни към момента на подаване на първоначалното уведомление през 2000 г.
(110)
Ето защо Комисията счита, че пазарът на плочи от дървесни частици бележи относителен спад по смисъла на точка 7.8 от МСР от 1998 г. и на фактора за състоянието на конкуренцията T за този продукт трябва да бъде дадена стойност 0,75.
(111)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. възлиза на 5,78 %.
(112)
В уведомлението си Германия се позовава на проучване от независим консултант (25), което представя следните данни относно стойността на видимото потребление в ЕИП за периода 1993-1998 г. на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки (в милиарди евро):
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Категории шперплат
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB и категории шперплат (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Следователно за съответния пазар, състоящ се от OSB и категориите шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки, разликата в растежа (5,78 % спрямо 5,765 %) не превишава 10 %. Оттук съгласно точка 7.8 от МСР от 1998 г. следва, че този съответен пазар не бележи спад и за пазара, към който принадлежат OSB, е приложим фактор за състоянието на конкуренцията T със стойност 1.
6.3.1.6. Пазарни дялове на съответния пазар
(114)
Съгласно точка 3.6 от МСР от 1998 г., когато оценява фактора за състоянието на конкуренцията, Комисията трябва да провери също дали пазарният дял на съответния пазар на групата, към която принадлежат Glunz и OSBD, възлиза на поне 40 %, което би означавало, че съществува риск предоставянето на помощ в максималните нива, които обикновено са разрешени в съответния регион, да предизвика неоправдано нарушаване на конкуренцията.
(115)
Германия представи следните данни за пазарните дялове на равнище ЕИП (27) за групата SONAE, което е дружеството майка на TAFISA, към което принадлежат Glunz и OSBD, за 1999 г. (преди инвестицията) и 2002 г. (след инвестицията):
Продуктови пазари
1999 г. (преди инвестицията)
2002 г. (след инвестицията)
Плочи от дървесни частици
[…] %
[…] %
OSB и категории шперплат (28)
[…] %
[…] %
(116)
Предоставените данни показват, че пазарният дял на групата SONAE към момента на подаване на уведомлението не е превишавал 40 % на съответните пазари. Следователно не е необходимо определените фактори за състоянието на конкуренцията да бъдат намалявани.
6.3.2. ФАКТОР „ВЛОЖЕН КАПИТАЛ/РАБОТНИ МЕСТА“
(117)
В предоставеното от нея мнение KronoGroup изразява становище, че преместените работни места след закриването на завода за производство на плочи от дървесни частици на Glunz в Засенбург не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“ (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията). Според KronoGroup отчитането на тези работни места би било в противоречие със заявената цел в МСР от 1998 г. за създаване на работни места в съответния регион в полза на живеещите в региона.
(118)
Комисията счита, че понятието „създаване на работни места“ по смисъла на МСР от 1998 г. трябва да се тълкува в контекста на подпомагания регион, тъй като именно чрез създаването на работни места в този регион проектът допринася за регионалното развитие. По тази причина изглежда обосновано работните места, които са нови за съответния регион, да се считат за „създадени работни места“. Освен това създаването на работни места в подпомагания регион поради т.нар. ефект на разпространението е от полза на този регион дори когато работите места се попълват с работници, които пътуват от съседен район (който в настоящия случай не е подпомаган регион в същата държава-членка), и по този начин изпълнява основната цел на регионалната помощ.
(119)
Ето защо при определянето на факторите „вложен капитал/работни места“ и „регионално въздействие“, приложими за инвестиционния проект, Комисията ще вземе предвид тези работни места.
(120)
МСР от 1998 г. съдържа фактор „вложен капитал/работни места“, с който се коригира максималният допустим интензитет на помощта с цел да бъдат подкрепени тези проекти, които допринасят по-ефективно и в по-голяма степен за намаляване на безработицата чрез създаването на сравнително по-голям брой нови преки работни места.
(121)
Различните фактори за съотношението „вложен капитал/работни места“ са описани в точка 3.10.2 от МСР от 1998 г. В настоящия случай с общ размер на инвестицията от 199 400 000 EUR се създават 355 работни места. Това отговаря на съотношение 561 700 EUR/работно място, т.е. с цел коригиране на максималния допустим интензитет на помощта на фактора I трябва да бъде зададена стойност 0,8.
6.3.3. ФАКТОР „РЕГИОНАЛНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ“ (M)
(122)
При фактора „регионално въздействие“ се взема предвид полезният ефект от нова подпомагана инвестиция върху икономиката на подпомагания регион. Създаването на работни места може да се използва като показател за приноса на един проект за развитието на съответния регион. Дадена капиталоемка инвестиция може да създаде значителен брой непреки работни места в разглеждания подпомаган регион, както и в съседни подпомагани региони. Под „създаване на работни места“ в този контекст се разбират работните места, създадени пряко от проекта, както и работните места, създадени от преките доставчици и клиенти в отговор на подпомаганата инвестиция.
(123)
Към момента на подаване на уведомлението от 7 август 2000 г. Германия е посочила, че непреките работни места, които ще бъдат създадени в резултат на инвестицията след цялостното завършване на центъра за дървообработване, ще достигнат общо 520, като те се подразделят според нуждите на всяко производство, както следва:
Производство на OSB
Непреки работни места
Производство на OSB
Допълнителни работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Непреки работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Допълнителни работни места
Общо
Обработка на дървесина
61
11
70
12
154
Транспорт на дървен материал до заводите
42
8
77
14
141
Транспорт на свързващ компонент до заводите
5
8
13
Транспорт на гориво до заводите
2
3
5
Транспорт на меламинова хартия
1
1
Транспорт от завода до клиентите
50
9
76
14
149
Доставка на услуги (поддръжка, ремонт на съоръжения)
17
3
17
3
40
Услуги по почистване
5
5
10
Жилищно настаняване, потребителски стоки за персонала
2
5
7
Общо
184
31
262
43
520
(124)
Прогнозният брой създадени нови работни места се основава на следното изчисление:
(125)
Според Германия най-важният източник на създаване на непреки работни места - 309, създадени от двете производствени области, е снабдяването на заводите с материали и доставката на готова продукция до клиентите.
(126)
Предвижданото производство на приблизително […] м3 продукт от вида OSB ще доведе до оборот от около […] м3. За производството на 1 m3 готова продукция са необходими около […] м3 дървесина, което прави приблизително […] м3 дървесина годишно. Нуждата от свързващ компонент и химикали се оценява на […] тона годишно, а от гориво - на […] тона годишно.
(127)
Суровината за продуктите от OSB е 100 % дървесина, която се добива в радиус от около 100 км около завода. Необходимият дневен обем на заводите се изчислява на […] м3, транспортирани в камиони с вместимост […] м3. При два курса на ден и вместимост от […] м3, работата на 39 камиона и 39 водачи, 8 допълнителни работници и 3 механици води до създаването на общо 50 непреки работни места. Комисията все пак счита, че работните места на допълнителните работници не отговарят на определението за работни места, заложено в точки 3.7 и 7.5 от МСР от 1998 г. (29) Следователно тя приема, че непреките нови работни места за транспортирането на материали към заводите са 42.
(128)
Предвижданите продажби в размер на […] м3 за период от 251 работни дни биха довели до продукция от OSB от […] м3 на ден, транспортирана в камиони с вместимост […] м3. За 46 курса на ден ще са необходими 46 водачи, 9 допълнителни работници и 4 механици, което се равнява на общо 59 нови непреки работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на готова продукция до клиентите възлизат на 50.
(129)
Производственият капацитет в завода за плочи от дървесни частици се изчислява на около […] м3 сурови плочи от дървесни частици и […] м3 плочи с покритие. Предвижданите продажби достигат […] м3 за първия и […] м3 за втория продукт. Разликата между така предвиждания капацитет и прогнозните продажби се дължи на факта, че на значителна част от плочите от дървесни частици ще бъде направено покритие. Съвкупното търсене на дървесина се изчислява общо на […] м3 годишно. Нуждите от свързващ компонент и химикали възлизат на […] тона годишно, а за гориво - на […] тона годишно.
(130)
Дървесината за плочите от дървесни частици се добива също в обсег от около 100 км около завода. Необходимите количества на ден се изчисляват на […] м3 стволова дървесина, допълнителни […] м3 дървесина за амбалаж и […] м3 дървени стърготини. Транспортният капацитет се определя на […] м3 за стволова дървесина и […] м3 за амбалажна дървесина и дървени стърготини. Това прави 72 курса на ден, извършвани от 72 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици, което прави 91 непреки нови работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на материали до завода за плочи от дървесни частици възлизат на 77.
(131)
Предвижданият оборот в размер на […] м3 годишно при 251 работни дни би означавал обем на плочите от дървесни частици от […] м3 на ден, които се транспортират в камиони с вместимост […] м3. Когато от прогнозната бройка от 71 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици се извадят 14-те допълнителни работници, Комисията може да приеме, че за превоза на готова продукция до клиентите ще бъдат създадени 76 непреки работни места.
(132)
Германия не представя пояснения относно създаването на 19 непреки работни места за превоз на свързващ компонент, гориво и меламинова хартия за двата завода. Комисията обаче намира тази цифра за реалистична.
(133)
В заключение Комисията счита, че общият брой на новосъздадените непреки работни места в транспортния сектор може да се установи на 264.
(134)
Обработката на дървесина е втората по значимост област по отношение на създаването на непреки работни места, като за нея се приема, че се извършва 251 дни годишно.
(135)
За производството на OSB е необходима дървесина в обем от […] м3 на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. За механичната преработка на […] м3 са необходими 25 екипа от по 2 машинисти и 2 горски работници, плюс един допълнителен работник на всеки 6 екипа; всеки екип произвежда по […] м3 на ден. Оттук се формират 54 работни места. За ръчната преработка от […] м3 са необходими 13 горски работници, всеки от които произвежда по […] м3 на ден. Според изчисленията на Германия в допълнение към създадените по косвен път 67 работни места ще бъдат създадени 13 допълнителни работни места, с което броят на непреките работни места става 80. От 67 създадени непреки работни места обаче само 61 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(136)
За производството на плочи от дървесни частици са необходими […] м3 дървесина на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. Въз основа на същите изчисления като направените в случая на подготвителните дейности в горското стопанство за производството на OSB Германия пресмята, че създадените непреки работни места са 41, включително 5 работни места за допълнителни работници. От 41-те създадени непреки работни места обаче само 32 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(137)
По отношение на количеството дървесина за амбалаж в размер на […] м3 дневно Германия изчислява, че 36 непреки работни места ще бъдат създадени в областта на получаването, превоза и оразмеряването, други 7 за допълнителни работници и 7 работни места в областта на закупуването на материали, логистиката и т.н. От тези 43 непреки работни места само 38 ще бъдат създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони.
(138)
Комисията счита, че в свързаните с горското стопанство дейности може да бъде определена бройка от общо 131 създадени непреки работни места.
(139)
Германия не представи данни относно създадените 51 непреки работни места и шестте допълнителни работни места в сектора на услугите, както и за жилищното настаняване и потребителските стоки. Като има предвид, че някои от тези работни места следва да са общи за двата завода, Комисията счита, че реалистичният брой за създадените непреки работни места е само 45.
(140)
С оглед на гореизложеното общият брой на непреките работни места, създадени в подпомагания регион и съседните подпомагани региони, възлиза на 440. Ако не се включват защитените непреки работни места, общият брой непреки работни места би бил 407. При съпоставяне с общия брой от 355 разкрити преки работни места, при всички случаи се стига до съотношение, което и в двата случая (440 или 407) превишава 100 %, което води до стойност на фактора „регионално въздействие“ (M) от 1,5.
6.3.4. МАКСИМАЛЕН ДОПУСТИМ ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ИНВЕСТИЦИОННИЯ ПРОЕКТ
(141)
Максималният допустим интензитет на помощта се изчислява по формулата R × T × I × M (30) съгласно точка 3.10 от МСР от 1998 г.
(142)
Тъй като факторът за състоянието на конкуренцията T е различен за двата разглеждани продукта (1 за OSB и 0,75 за плочите от дървесни частици), трябва да се определи как да бъде изчислен комбиниран фактор за състоянието на конкуренцията за целия проект. МСР от 1998 г. не предоставя насоки в този контекст.
(143)
При подобен случай в обхвата на МСР от 1998 г., който се отнася до два отделни продукта с различни фактори за състоянието на конкуренцията (дело C 15/2006 Pilkington (31)), Комисията отбелязва, че тъй като въпросният проект засяга напълно интегриран производствен обект, би било изкуствено двата фактора за състоянието на конкуренцията да се претеглят с относителния дял на инвестициите за всеки от двата продукта. Ето защо в този случай Комисията използва за претеглянето съотношението между капацитетите, създадени за двата продукта.
(144)
Както е пояснено в точка 2.3 от настоящото решение, в настоящия случай се разглеждат два завода (един за OSB и един за плочи от дървесни частици), свързани помежду си от обща техническа инфраструктура и обща администрация. Приемливите за финансиране разходи за всеки един от тези заводи могат да бъдат установени. Поради това, за разлика от решението Pilkington, е възможно да бъде изчислен общ фактор за състоянието на конкуренцията, като се използва съотношението на приемливите за финансиране разходи за двата продукта.
(145)
В своето становище относно решението за откриване на процедурата Германия предложи трети метод за претегляне на различните фактори за състоянието на конкуренцията за двата продукта, а именно въз основа на маржа на приноса (32) (Deckungsbeitrag) на двете производствени съоръжения. Според Германия това би гарантирало отчитането на приноса на всеки от разглежданите продукти към приходите от дейността.
(146)
В зависимост от използвания метод обединеният фактор за състоянието на конкуренцията за инвестиционния проект като цяло би бил 0,86 (когато изчислението се основава на относителните капацитети (33)), 0,85 (когато изчислението се основава на относителните инвестиционни разходи (34)) или 0,92 (когато изчислението се основава на относителните маржове на приноса (35)).
(147)
Тъй като другите два фактора за оценка, необходими за изчисляването на максималния допустим интензитет на помощта, са 0,8 (факторът вложен капитал/работни места, „I“) и 1,5 (факторът „регионално въздействие“, „M“), то окончателният максимален интензитет на помощта според формулата R × T × I × M, посочена в точка 3.10 от МСР от 1998 г., възлиза съответно на 36,12 %, 35,70 % и 38,64 %. Следователно при всички случаи интензитетът на помощта от 35 %, за който Германия е подала уведомление, е в съответствие с МСР от 1998 г.
(148)
Следователно не е необходимо да се взема решение кой от методите за изчисляване на комбинирания фактор за състоянието на конкуренцията трябва да се използва. При всички случаи обаче методът, предложен от Германия (който дава най-благоприятен резултат), следва да бъде отхвърлен, тъй като при него се използват данни от 2004 г., които не са били налични към момента на подаване на уведомлението.
6.3.5. ЛИПСА НА РАЗПОРЕЖДАНЕ ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(149)
Следва да се припомни, че Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума от 69 797 988 EUR).
(150)
В своето становище KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта по реда на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(151)
Издаването на разпореждане за възстановяване е мярка, която се взема в извънредни случаи и която Комисията може да предприеме, когато са изпълнени специалните условия, определени в член 11 от Регламент (ЕО) № 659/1999. KronoGroup не е представила убедителни доводи, показващи изпълнението на тези условия; във всеки случай Комисията е на мнение, че в настоящия случай разпореждането за възстановяване не би било уместно.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
Комисията установява, че Германия е привела в действие неправомерно въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. При все това интензитетът на помощта от 35 %, приложен от Германия, е в съответствие с разпоредбите на МСР от 1998 г. Следователно въпросната помощ може да се разглежда като съответстваща на вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH, в размер на 69 797 988 EUR, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 23 март 2011 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. kovo 23 d.
dėl valstybės pagalbos C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), kurią Vokietija suteikė įmonėms Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1764)
(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/524/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2000 m. rugpjūčio 4 d. raštu, užregistruotu 2000 m. rugpjūčio 7 d., Vokietija Komisijai pranešė ketinanti suteikti 35 % intensyvumo pagalbą įmonių Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH investiciniam projektui, kurio tikslas - pastatyti integruotą medienos apdirbimo centrą Nettgau (Saksonijoje-Anhalte). Pagalba, kurią ketinta suteikti, užregistruota numeriu N 517/2000.
(2)
2001 m. liepos 25 d. Komisija, gavusi papildomą informaciją, priėmė sprendimą, kuriame, taikydama Daugiasektorinę regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programą (3) (toliau - 1998 m. daugiasektorė programa), nepareiškė jokių prieštaravimų dėl 35 % pagalbos intensyvumo.
(3)
2004 m. gruodžio 1 d. sprendimu byloje T-27/02 Kronofrance prieš Komisiją (4) Pirmosios instancijos teismas šį Komisijos sprendimą panaikino.
(4)
Taigi Komisija, remdamasi 2000 m. rugpjūčio 7 d. Vokietijos pranešimu apie pagalbą, turi priimti naują sprendimą.
(5)
2004 m. gruodžio 17 d. raštu Komisija Vokietijos paklausė, ar ji, atsižvelgdama į tai, kad Komisijos sprendimas panaikintas, norėtų pateikti papildomą informaciją, be tos, kurią jau pateikė 2000 m. rugpjūčio 7 d. pranešime apie pagalbą. 2005 m. kovo 3 d. šiuo klausimu išsiųstas priminimo raštas. Vokietija atsakė 2005 m. kovo 23 d. raštu, tačiau papildomos informacijos jame nepateikė.
(6)
Vokietija šią pagalbą suteikė 2000 m. vasario mėn. su išlyga, kad ją patvirtins Komisija. 2001 m. liepos 25 d. Komisijai priėmus sprendimą neprieštarauti, Vokietija pradėjo pagalbą išmokėti.
(7)
Pirmosios instancijos teismui panaikinus 2001 m. liepos 25 d. sprendimą susiklostė tokia teisinė padėtis, tarsi šio sprendimo niekada nebūtų buvę ir Vokietija niekada nebūtų gavusi Komisijos patvirtinimo dėl planuoto pagalbos intensyvumo (5). Todėl Komisija šį atvejį užregistravo neteisėtai suteiktos pagalbos registre numeriu NN 18/05.
(8)
2005 m. liepos 20 d. Komisija Vokietijai pranešė apie sprendimą dėl pagalbos pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį.
(9)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl pagalbos.
(10)
Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. Jos buvo persiųstos Vokietijai suteikiant galimybę išsakyti nuomonę; Vokietijos pastabos gautos 2005 m. spalio 24 d. ir 2006 m. sausio 24 d. raštais.
(11)
2006 m. vasario 28 d. raštu Vokietija, remdamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (7), 7 straipsnio 6 dalies 3 sakiniu, paprašė sustabdyti oficialią tyrimo procedūrą, nes Vokietija ir Glunz AG Europos Sąjungos Teisingumo Teismui padavė apeliacinį skundą prieš Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje Kronofrance prieš Komisiją (susijusios bylos C-75/05 P ir C-80/05 P).
(12)
2006 m. kovo 9 d. raštu Komisija sutiko sustabdyti procedūrą, kol Teisingumo Teismas priims sprendimą susijusiose bylose C-75/05 P ir C-80/05 P Vokietija ir kiti prieš Kronofrance.
(13)
Teisingumo Teismas 2008 m. rugsėjo 11 d. sprendimu (8) patvirtino Pirmosios instancijos teismo sprendimą. Atsižvelgiant į tai oficiali tyrimo procedūra byloje C 28/05 atnaujinta.
(14)
Vokietija 2009 m. rugpjūčio 4 d. raštu ir, atsakydama į Komisijos prašymą pateikti informaciją, 2010 m. liepos 19 d. raštu pateikė papildomą informaciją.
II. IŠSAMUS PAGALBOS APIBŪDINIMAS
2.1. PAGALBOS PRIEMONĖ
(15)
Saksonijos-Anhalto žemės paramos institutas (Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt) 2000 m. vasario 29 d. nusprendė įmonėms Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH suteikti investicinę pagalbą medienos apdirbimo centrui Nettgau (Saksonijoje-Anhalte) statyti. Bendra pagalbos suma - 69 797 988 EUR.
(16)
Kaip nurodyta 2000 m. rugpjūčio 4 d. pranešime apie pagalbą, pagalba suteikiama kaip 46 201 868 EUR dydžio dotacija pagal Komisijos patvirtintą pagalbos schemą 28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9). Ši dotacija atitinka 23,17 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (bendrąja verte).
(17)
Taip pat suteikiama Komisijos patvirtinta 23 596 120 EUR dydžio investicinė priemoka pagal pagalbos schemą Investitionszulagengesetz 1999 (10). Ši investicinė priemoka atitinka 11,83 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (bendrąja verte).
(18)
Vokietijos duomenimis, jau sumokėta […] (11) EUR suma pagal pagalbos schemą 28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ ir […] EUR suma kaip investicinė priemoka. Taigi Vokietija gavėjams iš viso jau išmokėjo […] EUR (iš visos pažadėtos pagalbos sumos - 69 797 988 EUR).
2.2. GAVĖJAI
(19)
Gavėjų yra du.
(20)
Vienas iš jų - Hame (Šiaurės Reine-Vestfalijoje) įsisteigusi įmonė Glunz AG (toliau - Glunz), įkurta 1932 m. ir tuomet prekiavusi mediena. Nuo 7-ojo dešimtmečio įmonė gamina ir parduoda tik medienos drožlių plokštes, vidutinio tankio medienos plaušų plokštes, orientuotųjų skiedrelių plokštes (angl. OSB, oriented strand board) ir fanerą. Tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, 96,03 % Glunz akcijų priklausė bendrovei Tableros De Fibras S.A. (toliau - TAFISA), kuri priklauso Portugalijos grupei SONAE.
(21)
Kitas gavėjas, OSB Deutschland GmbH (toliau - OSBD), 100 procentų priklauso įmonei TAFISA, taigi, kaip ir Glunz, yra TAFISA patronuojamoji bendrovė. OSBD įsteigta 1999 m. liepos 16 d. ir, pabaigus investicinį projektą Nettgau, pradėjo gaminti ir pardavinėti orientuotųjų skiedrelių plokščių gaminius.
2.3. INVESTICINIS PROJEKTAS
(22)
Investicijos vieta yra Nettgau (Saksonijoje-Anhalte), remtiname regione pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, kuriame tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas didelių įmonių naujoms investicijoms remti buvo 35 % (bendrąja verte).
(23)
Glunz ir OSBD iki tol pramonės reikmėms nenaudotoje teritorijoje pastatė integruotą medienos apdirbimo centrą, sudarytą iš dviejų viena su kita sujungtų gamyklų. Pirmoje gamykloje, priklausančioje OSBD, gaminami orientuotųjų skiedrelių gaminiai, antrojoje, priklausančioje Glunz, - medienos drožlių plokštės. Vokietijos duomenimis, abiejų gamyklų gamybos įrenginiai vieni su kitais sujungti bendra technine infrastruktūra. Jos teigimu, orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių tolesnis apdirbimas ir apdaila vyksta tais pačiais šlifavimo, padengimo danga ir įlaidinio sunėrimo įrenginiais. Be to, Vokietijos duomenimis, apdirbant orientuotųjų skiedrelių plokštes atsirandančios smulkių frakcijų atliekos panaudojamos gretimoje medienos drožlių plokščių gamykloje. Vokietijos teigimu, abiem gamykloms, įskaitant rinkodaros, pirkimo ir realizavimo skyrius, vadovauja centrinė administracija.
(24)
Vokietijos duomenimis, Glunz ir OSBD integruotas medienos apdirbimo centras dėl optimalios gamyklos struktūros ir bendros techninės infrastruktūros turi nemažai privalumų, ypač apdirbant pagamintas medienos plokštes. Taip optimaliai panaudojamas medienos asortimentas, geriau panaudojamos žaliavos ir gali vykti pakartotinio panaudojimo vidaus ciklas.
(25)
2000 m. rugpjūčio 7 d. pranešime apie pagalbą nurodyta, kad dalis pagalbos skiriama orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai, kita dalis - medienos drožlių plokščių gamyklai. Pagalba orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai, jei reikalavimus atitinkančios investicinės išlaidos yra 81,8 mln. EUR, sudaro 28,61 mln. EUR, o tai atitinka 35 % intensyvumą (bendrąja verte). Pagalba medienos drožlių plokščių gamyklai, jei reikalavimus atitinkančios investicinės išlaidos yra 117,6 mln. EUR, sudaro 41,18 mln. EUR, o tai taip pat atitinka 35 % intensyvumą (bendrąja verte).
(26)
Pranešime apie pagalbą Vokietija teigė, kad integruotame medienos apdirbimo centre Nettgau bus sukurtos 355 nuolatinės darbo vietos - 234 medienos drožlių plokščių gamykloje ir 121 orientuotųjų skiedrelių plokščių gamykloje. Taip pat planuota, kad atitinkamuose remtinuose regionuose bus sukurta 520 netiesioginių darbo vietų, iš jų 33 būtų išsaugotos esamos darbo vietos. Naujoji investicija Nettgau turėjo būti padaryta per laikotarpį nuo 2000 m. sausio mėn. iki 2002 m. pabaigos, gamyba pradėta per 2001 m. Gamyba visu pajėgumu turėjo būti išplėtota po dvejų metų.
(27)
Nurodytas naujosios orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklos gamybos pajėgumas 2002 m. - […] m3. 1999 m. grupės TAFISA pajėgumas orientuotųjų skiedrelių gaminių gamybos sektoriuje buvo […] m3.
(28)
1999 m. grupės Glunz medienos drožlių plokščių gamybos pajėgumas sudarė […] m3. Vokietijos duomenimis, bendras gamybos pajėgumas turi padidėti iki […] m3, nes dėl gamyklos Nettgau sukuriamas […] m3 papildomas pajėgumas.
III. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(29)
Pagal 1998 m. daugiasektorę programą didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas nustatomas remiantis apskaičiavimu, taikant kelis vertinimo koeficientus, ypač koeficientą T, kuriuo parodoma konkurencijos padėtis atitinkamame ekonomikos sektoriuje; šis koeficientas gali būti keturių dydžių - 0,25, 0,5, 0,75 arba 1. Dydis 1 gali būti taikomas tik jei ekonomikos sektoriuje (apibrėžtame žemiausiu NACE lygmeniu) nėra pajėgumų pertekliaus (pajėgumų pertekliaus testas) ir (ar) jei atitinkama rinka (apibrėžta kaip susijęs produktas ir jo pakaitai) nepatiria nuosmukio (rinkos nuosmukio testas).
(30)
Sprendime pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį Komisija išsakė abejonę dėl atitinkamos rinkos, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės, atskyrimo ir todėl negalėjo nustatyti, ar, kalbant apie konkurencijos koeficiento T nustatymą, ji patiria nuosmukį.
IV. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(31)
2005 m. lapkričio 22 d. Komisija gavo bendras konkurentų, priklausančių grupei KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ir Kronofrance S.A.), pastabas (12).
(32)
Pastabose KronoGroup priklausančios įmonės pasisako už tai, kad rinka būtų atskirta įtraukus orientuotųjų skiedrelių plokštes ir minkštos medienos fanerą. Kietos medienos fanera esanti kur kas brangesnė ir todėl daugiausia naudojama tose srityse, kuriose beveik ar visai nenaudojamos orientuotųjų skiedrelių plokštės ir minkštos medienos fanera (baldų pramonėje ir vidaus apdailai). Norėdamos pagrįsti šį teiginį suinteresuotosios šalys nurodo Jaakko Pöyry (13) tyrimą ir Finnish Forest Research Institute publikaciją.
(33)
KronoGroup pateikė ir daugiau teiginių, kuriuos būtų galima apibendrinti taip:
(34)
KronoGroup mano, kad Komisija, norėdama nustatyti, ar rinka patyrė nuosmukį, turėtų remtis duomenimis iki 1999 m., nes priimant pirminį sprendimą, kuriuo buvo patvirtinta pagalba (2001 m. liepos mėn.) ir kurį vėliau panaikino Pirmosios instancijos teismas, turėti tik šie duomenys. KronoGroup teigimu, per 1995-1999 m. laikotarpį vidutinis medienos drožlių plokščių rinkos augimo rodiklis buvo neigiamas - 4,626 %, tačiau ji pripažįsta, kad per 1994-1999 m. laikotarpį vidutinis medienos drožlių plokščių rinkos augimo rodiklis buvo teigiamas - 0,456 % (tačiau mažesnis už visos perdirbamosios pramonės augimą EEE).
(35)
KronoGroup taip pat teigia, kad Komisija pagalbą orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai ir pagalbą medienos drožlių plokščių gamyklai turėtų vertinti atskirai, o ne apskaičiuoti bendrą pagalbos intensyvumą visam projektui, nes abi investicijas, abiejų produktų gamybos įrenginius ir abi produkto rinkas vienus nuo kitų esą galima aiškiai atskirti. Tai reikštų, kad visus vertinimo koeficientus abiem gamykloms reikėtų apskaičiuoti atskirai.
(36)
Taip pat KronoGroup teigia, kad Glunz, darydama investiciją Nettgau, uždarė savo medienos drožlių plokščių gamyklą Zasenburge (ši vietovė nutolusi tik 30 km, tačiau yra kitoje federacinėje žemėje - Žemutinėje Saksonijoje (14)). Ji cituoja laikraščio straipsnį, kuriame rašoma, kad visi Zasenburgo gamyklos darbuotojai įdarbinti naujojoje gamykloje Nettgau. KronoGroup teigimu, tai prieštarauja 1998 m. daugiasektorės programos tikslui - remtinuose regionuose kurti darbo vietas vietos žmonėms, taigi pagal 1998 m. daugiasektorę programą apskaičiuojant koeficientus „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ ir „Poveikis regionui“ (kurie abu priklauso nuo investicija sukurtų darbo vietų skaičiaus) į šias darbo vietas reikėtų neatsižvelgti.
(37)
Pagaliau KronoGroup teigia, kad Komisija turėjo duoti nurodymą pagalbą laikinai išieškoti, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 11 straipsnio 2 dalyje (įsakymas išieškoti neteisėtą pagalbą), nes Glunz ir OSBD dėl pagalbos, išmokėtos iš dalies, suteiktas nemažas konkurencinis pranašumas.
V. VOKIETIJOS PASTABOS
(38)
Vokietijos pastabos apibendrintos toliau.
5.1. PASTABOS DĖL ATITINKAMOS ORIENTUOTŲJŲ SKIEDRELIŲ PLOKŠČIŲ RINKOS ATSKYRIMO
(39)
Vokietijos nuomone, atitinkamą orientuotųjų skiedrelių plokščių rinką sudaro orientuotųjų skiedrelių plokštės ir fanera pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala. Vokietijos teigimu, ši rinka nuosmukio nepatiria.
(40)
Vokietijos aiškinimu, pritaikymo sritys, kuriose orientuotųjų skiedrelių plokštės naudojamos kaip faneros pakaitalas, didele dalimi sutampa su pagrindinėmis minkštos medienos faneros pritaikymo sritimis, o pagrindinėse kietos medienos faneros pritaikymo srityse (baldų pramonė, statybos pramonė ir vežimo priemonių įrengimas), priešingai, orientuotųjų skiedrelių plokščių dėl jų techninių savybių panaudoti negalima. Todėl, Vokietijos nuomone, į bendrą kietos ir minkštos medienos faneros rinką įtraukus orientuotųjų skiedrelių plokštes, nebūtų atspindima tikroji padėtis atitinkamose rinkose. Esą tai patvirtinta ir 2005 m. spalio 21 d. Jaakko Pöyry atliktoje ekspertizėje.
(41)
Jaakko Pöyry orientuotųjų skiedrelių plokščių, kaip pakaitalo, potencialą išvardytose pritaikymo srityse įvertino taip: pakuotės - 40-60 %; tvoros - 70-80 %; gegnių santvaros - 70-90 %; grindų danga - 50-80 %; vidaus ir sienų apkala - 70-90 %.
(42)
Teigiama, kad baldų pramonėje orientuotųjų skiedrelių plokštės dėl paviršiaus savybių netinkamos matomoms baldų dalims gaminti. Jų paviršius dėl gamybos būdo - iš orientuotųjų skiedrelių (angl. oriented strands) - esantis gruoblėtas, nelygus, todėl optiškai nepatrauklus. Dėl to jų esą negalima padengti ir dekoratyvine danga. Jos tinkančios tik nematomoms baldų dalims (pvz., minkštųjų baldų karkasams) gaminti. Tačiau nematomų baldų dalių sektoriuje orientuotųjų skiedrelių plokštės dėl kainos negalinčios konkuruoti su kur kas pigesnėmis medienos drožlių plokštėmis, kurios šiame sektoriuje daugiausia ir naudojamos.
(43)
Statybos pramonėje (klojinių įrengimas, angl. formwork) liejant betoną ypač svarbus lygus naudojamos klojinių medžiagos paviršius. Jei orientuotųjų skiedrelių plokštės naudojamos dekoratyviniam betonui lieti, dėl gamybos nulemtų nelygumų jas reikia padengti specialia danga, kad dekoratyvinio betono paviršius būtų lygus. Toks papildomas apdirbimas brangiai kainuoja, dėl to pabrangsta ir galutinis produktas. Orientuotųjų skiedrelių plokštės, palyginti su fanera, galėtų būti konkurencingos tik tuo atveju, jei jas klojiniams būtų galima panaudoti dar kartą. Tačiau dėl praktinių priežasčių tai ne taip paprasta. Kadangi plokštės statybvietėje patiria stiprią apkrovą, gali būti pažeidžiamas jų paviršius, o dėl įtrūkių orientuotųjų skiedrelių plokštė, veikiama šlapumo ar drėgmės, gali persikreipti ar kitaip deformuotis. Todėl orientuotųjų skiedrelių plokštes, atlikus geros kokybės jų apdailą, dar kartą panaudoti nėra paprasta. Be to, orientuotųjų skiedrelių plokštės yra nestabilios ir prie briaunų greitai sudrėksta. Be viso to, betono klojinių medžiaga turi būti atspari įtrūkimui ir lenkimui. Šiuo aspektu orientuotųjų skiedrelių plokštės neatitinka statybos pramonėje klojinių medžiagoms keliamų reikalavimų. Minkštos medienos fanera, priešingai, dėl palyginti mažos kainos ir lygaus paviršiaus labai tinkama naudoti šioje srityje, ir tai matyti iš faktinio jos naudojimo statybos pramonėje apimties.
(44)
Vežimo priemonių srityje taip pat svarbus lygus paviršius, nes jose naudojamos plokštės turi būti dažnai dengiamos danga. Orientuotųjų skiedrelių plokštes padengti danga nelabai praktiška dėl įvairių priežasčių. NET jei ant orientuotųjų skiedrelių plokštės uždedama danga, pvz., iš melamino popieriaus, dėl nelygaus plokštės paviršiaus danga gali įtrūkti. Kraunant keltuvu paviršius tam tikrose vietose nuolat spaudžiamas, todėl tokiu atveju drėgnoje ar šlapioje aplinkoje į plokštę gali įsiskverbti vanduo, dėl to ji gali persikreipti ar deformuotis. Stabilią paviršiaus dangą galima gauti tik papildomai apdirbant, o tai brangiai kainuoja. Orientuotųjų skiedrelių plokščių paviršius, palyginti su kietos medienos fanera, kuri dėl ypatingo paviršiaus kietumo sąlyginai nejautri įbrėžimams, spaudimui ir pan., ir šiaip yra nepakankamai tvirtas, kad galėtų atlaikyti apkrovą ir spaudimą vežimo sektoriuje.
(45)
Vertinant, viena vertus, orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros bei, antra vertus, kietos medienos faneros pakeičiamumą, svarbiausia -orientuotųjų skiedrelių plokščių techninės savybės, panaudojimo galimybės ir kainos skirtumas, palyginti su kietos medienos fanera. Kietos medienos fanera visais techniniais aspektais pranašesnė už minkštos medienos fanerą ir orientuotųjų skiedrelių plokštes, tačiau tose pritaikymo srityse, kuriose vyrauja orientuotųjų skiedrelių plokštės ir minkštos medienos fanera, kietos medienos fanera yra nelabai konkurencinga dėl kainos skirtumo, lyginant, viena vertus, jos ir, antra vertus, orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros kainą. Todėl būtų klaidinga daryti prielaidą, kad esama orientuotųjų skiedrelių plokščių ir visų rūšių faneros, įskaitant kietos medienos fanerą, pakeičiamumo.
(46)
Orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros rinka pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala, viena vertus, ir orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros rinka, antra vertus, didele dalimi sutampa. Abiejų rinkų apibrėžtys skiriasi tik statybos pramonės (klojinių įrengimo) sektoriuje. Šiame sektoriuje orientuotųjų skiedrelių plokštės yra netinkamos naudoti, o minkštos medienos fanera visiškai tinkama ir iš tikrųjų naudojama. Šių svarstymų esmė ta, kad kietos medienos faneros jokiu būdu negalima įtraukti į orientuotųjų skiedrelių plokščių rinką.
5.2. PASTABOS DĖL MEDIENOS DROŽLIŲ PLOKŠČIŲ RINKOS RAIDOS
(47)
Vokietijos nuomone, konkurencijos koeficientas, kalbant apie medienos drožlių plokščių rinką, turėtų būti 1. Jos nuomone, negalima laikyti, kad ši rinka patiria nuosmukį, nes matyti jos spartaus augimo tendencija, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punkte.
(48)
Šiuo klausimu Vokietija pateikė profesoriaus Stefan Collignon (Harvardo universitetas, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) ekspertizę, kurioje teigiama, kad medienos drožlių plokščių rinka nuo 1972 iki 2003 m. ilguoju laikotarpiu augo 36 % greičiau negu visa perdirbamoji pramonė. Vokietijos nuomone, atsižvelgiant į šią ilgalaikę spartaus augimo tendenciją, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punkte, negalima laikyti, kad medienos drožlių plokščių rinka patiria nuosmukį.
5.3. PASTABOS DĖL PAGALBOS INTENSYVUMO PADALIJIMO PROJEKTO DALIMS
(49)
Tuo atveju, jei Komisija vis dėlto manytų, kad konkurencijos koeficientas T medienos drožlių plokščių rinkai yra 0,75, o orientuotųjų skiedrelių plokščių rinkai - 1, visą pagalbos intensyvumą, Vokietijos nuomone, reikėtų apskaičiuoti visam projektui Nettgau, remiantis abiejų produktų, t. y. orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių, gamybos įrenginių išlaidų padengimo sumomis.
(50)
Išlaidų padengimo suma yra suma, kuri gaunama iš produkto fiksuotosioms išlaidoms padengti ir grynajam įmonės pelnui uždirbti. Išlaidų padengimo suma apskaičiuojama kaip pajamų ir kintamųjų išlaidų, susijusių tiesiogiai su produktu, skirtumas.
(51)
Vokietijos teigimu, orientuojantis į išlaidų padengimo sumas, pagalbos intensyvumas būtų paskirstomas atskiroms investicinio projekto Nettgau dalims pagal faktinį orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių indėlį į įmonės veiklos rezultatus.
5.4. PASTABOS DĖL KITŲ KRONOGROUP TEIGINIŲ
(52)
Vokietijos nuomone, pagalbos vertinimą reikėtų atlikti remiantis faktais, kurie buvo žinomi 2000 m. rugpjūčio 7 d., kai buvo pranešta apie pagalbą.
(53)
Vokietijos nuomone, tai aiškėja iš 1998 m. daugiasektorės programos. Šiuo klausimu Vokietija nurodo 1998 m. daugiasektorės programos 3.1 punktą, kuriame nustatyta, kad didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas nustatomas remiantis viršutine regioninės pagalbos riba, kuri buvo tuo metu, kai pranešta apie pagalbą. Taip pat, Vokietijos teigimu, pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.6 punktą turi būti įvertinta rinkos dalis, buvusi prieš pateikiant prašymą suteikti pagalbą. 1998 m. daugiasektorės programos priedo skyriuje „Ex post patikrinimas“ numatyta galimybė Komisijai ex post patikrinti pranešime apie pagalbą pateiktų duomenų tikslumą.
(54)
Vokietija taip pat teigia, kad tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, dar neturėta 1999 m. tikrojo vartojimo duomenų. Jos nuomone, norint nustatyti pastarųjų penkerių metų vidutinį metinį tikrojo vartojimo prieaugį, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punkte, bet kokiu atveju reikalingi ne penkerių, kaip teigia KronoGroup, o šešerių metų tikrojo vartojimo duomenys. Vokietijos teigimu, taip yra dėl to, kad augimo rodiklis per tam tikrus metus apskaičiuojamas palyginant vartojimą per dvejus vienas po kito einančius metus.
(55)
Dėl darbo vietų perkėlimo Vokietija patvirtina uždariusi gamyklą Zasenburge. Jos duomenimis, gamykla Zasenburge buvusi seniausia Glunz medienos drožlių plokščių gamykla ir gamyba joje vykusi gana nuostolingai. Todėl nebuvo jokių galimybių šiai gamyklai išlikti ir ji, neatsižvelgiant į naują investiciją Nettgau, vis tiek turėjo būti uždaryta. […] Zasenburge dirbusių darbuotojų įdarbinti Nettgau ([…] % tenykščių darbuotojų).
(56)
Pastabose dėl KronoGroup pastabų Vokietija priduria, kad 1998 m. daugiasektorėje programoje bet kuriuo atveju tik reikalaujama, kad naujos darbo vietos būtų sukurtos atitinkamame remtiname regione, o ne kad jose turi būti įdarbinami asmenys iš remtino regiono. Vokietijos teigimu, pagrindinis tikslas - atitinkamo remtino regiono plėtros skatinimas.
(57)
Vokietijos duomenimis, ir dalis mašinų iš Zasenburgo perkeltos į Nettgau; tačiau į reikalavimus atitinkančias projekto išlaidas jos neįtrauktos, taigi jų perkėlimas, kalbant apie paramą, nesvarbus. Šių mašinų balansinė vertė yra apie […] EUR, todėl bet kuriuo atveju jos sudarančios tik labai nedidelę viso investicinio projekto dalį.
VI. PAGALBOS VERTINIMAS
(58)
Vertinimas grindžiamas faktais, skaičiais ir aplinkybėmis, kurie buvo žinomi 2000 m. rugpjūčio 7 d., kai buvo pranešta apie pagalbą. Kadangi nuo pirminio pranešimo iki šio sprendimo praėjo nemažai laiko, neatmestina, kad realios sąlygos pasikeitė, rinkos plėtojosi ir su projektu susiję faktai kito ne taip, kaip iš pradžių planuota. Tačiau Komisija, atlikdama vertinimą, į tai atsižvelgti negali. Iš esmės Komisija sprendimą turi priimti remdamasi tomis tendencijomis ir rinkos duomenimis, kuriais buvo grindžiamos ateities prognozės prieš faktiškai įgyvendinant investiciją. Tačiau jei po kelerių metų paaiškėtų, kad, pavyzdžiui, rinkos plėtojosi kitaip, pagalbos intensyvumas vėliau nebūtų koreguojamas. Nors Komisija sprendimą turi priimti praėjus daugiau kaip 10 metų po pirminio pranešimo apie pagalbą, vertinimą ji turi grįsti faktais ir aplinkybėmis, kurie buvo žinomi tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, o ne vėlesne informacija.
6.1. PAGALBOS BUVIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ
(59)
Šią pagalbą suteikė valstybė narė iš valstybinių išteklių, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (žr. šio sprendimo 2.1 skyrių). Pagalba įmonėms Glunz ir OSBD suteiktas pranašumas, nes, priešingu atveju, visas investicijų išlaidas jos būtų turėjusios padengti pačios. Kadangi medienos plokštės, apie kurias kalbama, dideliu mastu vežamos į užsienio šalis, atitinkamame medienos apdirbimo pramonės sektoriuje vyksta valstybių narių tarpusavio prekyba. Todėl abiem įmonėms suteiktas finansinis pranašumas gali iškreipti konkurenciją, darydamas įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi Komisija mano, kad pagalba, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba įmonėms Glunz AG ir OSBD, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
6.2. PAREIGA PRANEŠTI APIE PAGALBĄ
(60)
Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės apie visas pagalbos priemones turi pranešti prieš jas vykdydamos. Planuota pagalba teikiama pagal dvi Komisijos jau patvirtintas regioninės pagalbos schemas.
(61)
Tačiau pagal 1998 m. daugiasektorę programą didelių investicinių projektų pagalbos intensyvumui patvirtintos schemos netaikomos, jei atitinkama pagalba viršija tam tikras ribines vertes.
(62)
Planuota pagalba iš viso yra 69 797 988 EUR. Tariant, kad pagalba susijusi su vienu investiciniu projektu, reikalavimas pranešti apie pagalbą pagal 1998 m. daugiasektorės programos 2.1 punkto ii papunktį taikytinas, nes visa pagalba didesnė kaip 50 mln. EUR.
(63)
Kaip minėta šio sprendimo 2.3 skyriuje, Vokietija pranešime apie pagalbą išsamiai paaiškino, kad ši pagalba teikiama vienam investiciniam projektui.
(64)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.2 punkto 2 pastraipą investicinio projekto negalima dirbtinai dalyti į mažesnius projektus siekiant apeiti pareigą pranešti apie pagalbą. Tačiau šiuo atveju tai nesvarbu, nes, net tariant, kad yra du atskiri investiciniai projektai, apie investicinę pagalbą Glunz gamyklai ir OSBD gamyklai vis tiek reikėtų pranešti.
(65)
Todėl Komisija daro išvadą, kad apie pagalbą pranešti ir ją vertinti reikia pagal 1998 m. daugiasektorę programą.
6.3. TRYS VERTINIMO KRITERIJAI PAGAL 1998 M. DAUGIASEKTORĘ PROGRAMĄ
(66)
Komisija, norėdama nustatyti didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą pagalbos projektui, pagal 1998 m. daugiasektorę programą turi nustatyti didžiausią pagalbos intensyvumą (viršutinę regioninės pagalbos ribą), kuris leidžiamas suteikiant pagalbą įmonei atitinkamame remtiname regione pagal pranešimo apie pagalbą metu galiojusią patvirtintą regioninės pagalbos schemą.
(67)
Kadangi apie pagalbą pranešta 2000 m. rugpjūčio 7 d., taikytinas 2000-2006 m. regioninės valstybės pagalbos žemėlapis (16). Nettgau (Saksonija-Anhaltas) yra remtiname regione pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, kuriame viršutinė riba, išreikšta bendruoju subsidijos ekvivalentu (BSE), tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, buvo 35 %. Komisija konstatuoja, kad planuotas 35 % (bendrąja verte) pagalbos intensyvumas neviršija taikytinos viršutinės regioninės pagalbos ribos.
(68)
Pagal 1998 m. daugiasektorę programą Komisija, norėdama nustatyti didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą šiam projektui, 35 % dydžiui turi taikyti tris korekcinius koeficientus: konkurencijos koeficientą (T), koeficientą „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ (I) ir koeficientą „Poveikis regionui“ (M).
(69)
Kaip pirmiau nurodyta, KronoGroup teigia, kad Komisija pagalbą orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai ir pagalbą medienos drožlių plokščių gamyklai turėtų vertinti atskirai, o ne apskaičiuoti bendrą pagalbos intensyvumą visam projektui, nes abi investicijas ir abi produkto rinkas vieną nuo kitos galima aiškiai atskirti.
(70)
Komisija konstatuoja, kad 1998 m. daugiasektorės programos 7.2 punkte sąvoka „investicinis projektas“ apibrėžta kaip įmonės kapitalo investicija, kurios tikslas - pastatyti arba išplėsti gamyklą arba pradėti veiklą, kuria būtų sukuriamas visiškai naujas produktas arba iš esmės pakeičiamas esamos gamyklos gamybos procesas.
(71)
Vokietija pateikia išsamių argumentų dėl abiejų gamyklų, pastatytų dviejų tam pačiam koncernui priklausančių įmonių toje pačioje gamybos vietoje, sąsajų. Vokietijos duomenimis, abiejų gamyklų gamybos įrenginiai vieni su kitais sujungti bendra technine infrastruktūra, orientuotųjų skiedrelių gaminių ir medienos drožlių plokščių tolesnis apdirbimas ir apdaila vyksta tais pačiais šlifavimo, padengimo danga ir įlaidinio sunėrimo įrenginiais, o apdirbant orientuotųjų skiedrelių plokštes atsirandančios smulkių frakcijų atliekos panaudojamos gretimoje medienos drožlių plokščių gamykloje. Be to, abiem gamykloms, įskaitant rinkodaros, pirkimo ir realizavimo skyrius, vadovauja centrinė administracija.
(72)
Atsižvelgiant į glaudžias technines, funkcines ir administracines technines abiejų vienoje gamybos vietoje pastatytų gamyklų sąsajas, investicijos į orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių gamyklas laikytinos vienu investiciniu projektu, t. y. viena investicija gamyklai pastatyti. Taigi didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas bus apskaičiuojamas šiam visam investiciniam projektui.
6.3.1. KONKURENCIJOS KOEFICIENTAS (T)
6.3.1.1. Susijusios nuostatos
(73)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.2 punktą, suteikiant pagalbą įmonėms sektoriuose, kuriuose esama struktūrinio pajėgumų pertekliaus, kyla ypatingas konkurencijos iškreipimo pavojus. Kiekvienu pajėgumų išplėtimu, jei jis nekompensuojamas pajėgumų sumažinimu kitoje vietoje, paaštrinama struktūrinių pajėgumų pertekliaus problema. Komisija konstatuoja, kad dėl projekto, apie kurį pranešta, vidaus rinkoje atsiranda papildomų pajėgumų. Todėl, norint nustatyti konkurencijos koeficientą, reikia ištirti, ar projektas vykdomas sektoriuje (ar daliniame sektoriuje), kuriame esama struktūrinio pajėgumų pertekliaus.
(74)
Jei yra pakankamai duomenų apie pajėgumų panaudojimą, Komisija pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.3 punktą savo analizę konkurencijos koeficientui nustatyti turi apriboti galimo struktūrinio (ar didelio) pajėgumų pertekliaus buvimo atitinkamame sektoriuje (ar daliniame sektoriuje) nustatymu.
(75)
1998 m. daugiasektorės programos 3.4 punkte nustatyta, kad tik trūkstant duomenų apie pajėgumų panaudojimą Komisija tiria, ar investicija daroma nuosmukį patiriančioje rinkoje. Tačiau pagal Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-27/02 Kronofrance prieš Komisiją 1998 m. daugiasektorės programos 3.4 ir 3.10 punktus reikėtų suprasti taip, kad Komisija, iš duomenų apie pajėgumų panaudojimą atitinkamame sektoriuje negalėdama nustatyti, kad struktūrinio pajėgumų pertekliaus esama, turi išnagrinėti, ar nagrinėjama rinka patiria nuosmukį. Teisingumo Teismas sprendimu byloje Vokietija ir kiti prieš Kronofrance šį Pirmosios instancijos teismo sprendimą patvirtino.
(76)
Todėl Komisija pirmiausia išnagrinės, ar esama pakankamai duomenų apie pajėgumų panaudojimą. Jei jų nepakanka arba jei iš jų matyti, kad struktūrinio pajėgumų pertekliaus nėra, Komisija, remdamasi tikrojo vartojimo duomenimis, išnagrinės, ar rinka patiria nuosmukį. Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.6 punktą Komisija taip pat turi nustatyti, ar pagalbos gavėjų dalis rinkoje prieš prašymo suteikti pagalbą pateikimą jau siekė 40 %.
(77)
Rinkos duomenys apie pajėgumų panaudojimą turi būti nustatomi žemiausiu NACE klasifikatoriaus lygmeniu. Be to, Komisija, norėdama nustatyti, ar rinka patiria nuosmukį ir ar viršijama viršutinė dalies rinkoje riba, turi atskirti atitinkamą su investiciniu projektu susijusio produkto (ar susijusių produktų) rinką.
6.3.1.2. Susiję produktai
(78)
Investicinis projektas susijęs su orientuotųjų skiedrelių plokščių (angl. oriented strand board) ir medienos drožlių plokščių gamyba.
(79)
Medienos drožlių plokštės gaminamos smulkintas apvaliosios medienos drožles ir (ar) pakartotinai naudojamas medienos drožles sujungiant organiniu rišikliu. Jos daugiausia naudojamos baldų pramonėje ir vidaus apdailai.
(80)
Orientuotųjų skiedrelių plokštės gaminamos pušines drožles sujungiant trimis sluoksniais. Jos daugiausia naudojamos surenkamiesiems namams statyti, pakuočių pramonėje ir seniems statiniams renovuoti. Orientuotųjų skiedrelių plokštes pradėta gaminti šeštajame dešimtmetyje Šiaurės Amerikoje. Devintajame ir dešimtajame dešimtmečiuose jos įsitvirtino medienos plokščių rinkoje ir nuo to laiko dažnai naudojamos kaip brangesnės (minkštos medienos) faneros pakaitalas.
6.3.1.3. Atitinkama rinka
(81)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.6 punktą atitinkama prekės rinka apima investicinio projekto produktus ir tuos produktus, kuriuos vartotojas (dėl ypatingų produktų požymių, kainos ir planuojamo panaudojimo) arba gamintojas (dėl gamybos įrenginių lankstumo) laiko jų pakaitalais. Atitinkama geografinė rinka apima iš esmės EEE arba svarbią jos dalį, jei konkurencijos sąlygos šiame regione pastebimai skiriasi nuo kitų EEE regionų.
(82)
Projektas susijęs su orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių gamyba. Vokietijos duomenimis, gamybos įrenginiais galima gaminti ne keletą skirtingų produktų, o tik to paties produkto variantus, kurie skiriasi paviršiaus kokybe. Taigi gamybos aspektu pakeitimas dėl gamybos įrenginių lankstumo atmestinas.
(83)
Tačiau paklausos aspektu medienos drožlių plokštes ir orientuotųjų skiedrelių plokštes tam tikru mastu galima pakeisti vienas kitomis, ypač statant surenkamuosius namus. Tačiau šis pakeitimas susijęs tik su mažiau kaip 10 % rinkos, todėl klasifikuotinas kaip ribotas (17), ir tai akivaizdžiai sietina su įvairia galutine paskirtimi ir nemažu kainų skirtumu (orientuotųjų skiedrelių plokštės kainuoja 285 EUR už m3, medienos drožlių plokštės - 117 EUR už m3). Komisijos nuomone, toks pakeičiamumas per mažas, kad juo būtų galima pagrįsti orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių priskyrimą prie tos pačios prekės rinkos.
(84)
Sprendime pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį Komisija išsakė nuomonę, kad medienos drožlių plokštės sudaro atskirą prekės rinką. Kadangi šia nuomone nebuvo suabejota, Komisija konstatuoja, kad atliekant šį pagalbos vertinimą medienos drožlių plokščių rinka bus laikoma savarankiška atitinkama prekės rinka.
(85)
Kalbant apie orientuotųjų skiedrelių plokštes, sprendime pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį konstatuota, kad EEE esama tam tikro orientuotųjų skiedrelių plokščių ir (tam tikrų rūšių ar kategorijų) faneros pakeičiamumo.
(86)
Fanera yra įvairiai panaudojamas medienos polimerinis kompozicinis produktas. Jis daugiausia sudarytas iš nelyginio skaičius plonų medienos sluoksnių, kurie sintetiniais ar natūraliais klijais yra suklijuoti į medienos lukštą. Fanera gali būti iš minkštos ir kietos medienos. Minkšta mediena gaunama iš (dažniausiai) visžalių spygliuočių - kėnio, eglės, pušies (sąvoka nesusijusi su medienos kietumu), kieta mediena gaunama iš plačialapių medžių, kurie duoda vaisių ar riešutų, o žiemą dauguma jų yra vegetacinės ramybės būsenos.
(87)
Komisija, siekdama išsiaiškinti orientuotųjų skiedrelių plokščių ir įvairių rūšių ar kategorijų faneros pakeičiamumo lygį, suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl rinkos, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės, atskyrimo.
(88)
Ir iš Vokietijos, ir iš KronoGroup, vieno iš svarbiausių pagalbos gavėjo konkurento, pateiktų pastabų aiškėja, kad atitinkama rinka apima orientuotųjų skiedrelių plokštes ir jų galutinės paskirties - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala - formos fanerą. Tik pagal šią galutinę paskirtį orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros pakeičiamumo potencialas sudaro daugiau kaip 50 %. Dėl skirtingų medžiagos savybių pakeičiamumo potencialas vežimo priemonėse (stiprumo ir svorio santykis) ir baldų pramonėje (optinės savybės), priešingai, yra gana mažas (mažiau kaip 20 %). Šie argumentai ir pakeičiamumo lygis pagal galutinę šių produktų paskirtį patvirtinti Jaakko Pöyry tyrimais (18).
(89)
88 punkte nurodyta galutinė paskirtis yra beveik lygiai tokia pati kaip minkštos medienos faneros (vienintelis skirtumas - minkštos medienos fanera, skirtingai negu orientuotųjų skiedrelių plokštės, dar naudojama statybos pramonėje). Orientuotųjų skiedrelių plokščių ir kietos medienos faneros pakeičiamumas, priešingai, nepakankamai didelis, kad juo būtų galima pagrįsti priskyrimą prie tos pačios atitinkamos rinkos.
(90)
Todėl Komisija atitinkamą rinką, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės, apibrėžia kaip orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros rinką pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala, kuri didele dalimi sutampa su orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros rinka.
(91)
Nors medienos plokštės dideliu mastu vežamos į užsienio šalis, jos yra griozdiškas, sunkus produktas. Kadangi jas vežti dideliu atstumu paprastai per brangu, jų vežimo atstumas apribotas maždaug 800 km. Atskiras tiekimo teritorijas galima apibūdinti kaip keletą iš dalies sutampančių sričių, kurių centras - atitinkama gamykla. Kadangi atskiros gamyklos išsibarsčiusios, o natūralios tiekimo teritorijos skirtingu mastu sutampa, poveikis iš dalies iš vienos srities pereina į kitą, todėl galima sakyti, kad EEE sudaro abiejų susijusių produktų atitinkamą geografinę rinką (19).
6.3.1.4. Pajėgumų panaudojimo duomenys
(92)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.7 punktą laikoma, kad esama struktūrinio pajėgumų pertekliaus, jei atitinkamame (daliniame) sektoriuje pajėgumų panaudojimo lygis per pastaruosius penkerius metus vidutiniškai daugiau kaip dviem procentais buvo mažesnis už bendrą perdirbamosios pramonės vidurkį. Laikoma, kad struktūrinis pajėgumų perteklius didelis, jei skirtumas, palyginti su perdirbamosios pramonės vidurkiu, yra didesnis kaip penki procentai.
(93)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 13 išnašą rinkos duomenys apie pajėgumų panaudojimą turi būti nustatyti žemiausiu NACE klasifikatoriaus lygmeniu. Komisija mano, kad Glunz ir OSBD orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių gamyba atitinka NACE 20.20 klasę (faneravimo dangos ir medienos plokščių gamyba), nes medienos drožlių plokščių, faneros ir orientuotųjų skiedrelių plokščių gamybai tenka 81 % visos medienos plokščių gamybos Europoje (20). Todėl Komisija mano, kad vertindama pajėgumų panaudojimą kaip pagrindą gali imti NACE 20.20 klasę.
(94)
Vokietija pateikė duomenis apie vidutinį panaudojimo lygį 1994-1998 m. (tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, turėti duomenys apie šiuos penkerius metus) EEE pagal NACE 20.20 klasę medienos plokščių gamybos sektoriuje. Šie duomenys, paimti iš nepriklausomo eksperto tyrimo (21), atitinka 1998 m. daugiasektorės programos 7.7 punkto reikalavimus, nes atitinka sektorių pagal žemiausią NACE klasifikatoriaus lygmenį.
(95)
Kaip metinio pajėgumo apskaičiavimo pagrindą ekspertas apibrėžė gamybos įrenginio veikimo dienos (23 valandų) pajėgumą per 300 dienų per metus. Šį metinio pajėgumo apskaičiavimo pagrindą jis nustatė remdamasis informacija, gauta iš pramonės sektoriaus ir savo paties duomenų bazės (Wood-Based Panel Mill Databank), kurioje kaupiami duomenys apie atskirų gamyklų ir presavimo įrenginių pajėgumus. Apskaičiuojant šį pajėgumą (23 valandos per 300 dienų) atsižvelgta į mašinų tipų ir amžiaus skirtumus bei į gamyklų konfigūraciją.
(96)
Pagal tyrimo rezultatą metinis pajėgumų panaudojimo lygis 1994-1998 m. (tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, turėti duomenys apie šiuos penkerius metus) EEE buvo toks: medienos drožlių plokščių - 88,8 %, orientuotųjų skiedrelių plokščių - 80,4 %, medienos drožlių plokščių ir orientuotųjų skiedrelių plokščių kartu - 88,8 % ir medienos plokščių apskritai (NACE 20.20 klasė) - 85 %.
(97)
Bendras medienos plokščių pramonės pajėgumų panaudojimas (NACE 20.20 klasė) EEE parodytas šioje lentelėje:
1994 m.
1995 m.
1996 m.
1997 m.
1998 m.
Bendra gamyba (1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Bendras pajėgumas (1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Panaudojimo lygis
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisija taip pat atsižvelgė į antrą tyrimą (22), kuris atliktas jos užsakymu. Jame kaip pagrindas imtas 22 valandų per 345 dienas per metus pajėgumas per 1995-1997 m. laikotarpį ir nustatytas 81,8 % vidutinis pajėgumų panaudojimas. Akivaizdu, kad šiame tyrime remtasi tik vidutiniu metiniu modernių įrenginių pajėgumu; be to, jame nėra duomenų apie kitus šio laikotarpio - nuo 1994 iki 1998 m. - metus.
(99)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.1 punktą Komisija, norėdama įvertinti tikėtinas pasekmes konkurencijai atitinkamoje rinkoje, prireikus pasitelkia nepriklausomų išorės šaltinių duomenis. Jei tokių duomenų sunku gauti, ji neribotai atsižvelgia į atitinkamus valstybių narių duomenis. Komisija Vokietijos pateiktą tyrimą laiko pakankamai patikimu, juo labiau kad antro tyrimo, kuriame pateikta ne visa informacija, rezultatas būtų toks pat.
(100)
Per 1994-1998 m. laikotarpį metinis vidutinis pajėgumų panaudojimo lygis visos perdirbamosios pramonės sektoriuje Sąjungoje siekė 81,72 %.
(101)
Po visų svarstymų Komisija daro išvadą, kad dėl investicinio projekto pajėgumai padidės sektoriuje, kuriame nėra pajėgumų pertekliaus. Tačiau pagal Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje Kronofrance prieš Komisiją Komisija turi - jei, kaip šiuo atveju, prieina prie išvados, kad struktūrinio pajėgumų pertekliaus nėra - išnagrinėti, ar rinka patiria nuosmukį.
6.3.1.5. Tikrojo vartojimo duomenys
(102)
Siekdama nustatyti, ar rinka patiria nuosmukį, Komisija pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.4 punktą palygina susijusių produktų tikrojo vartojimo raidą (t. y. gamyba plius importas minus eksportas) su visos perdirbamosios pramonės augimo rodikliu EEE.
(103)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą laikoma, kad susijusi produkto rinka patiria nuosmukį, jei to produkto tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo gerokai (ne mažiau kaip 10 %) mažesnis už visos perdirbamosios pramonės metinį vidurkį EEE, nebent pastebima to produkto santykinio prieaugio spartaus didėjimo tendencija. Laikoma, kad rinka patiria visišką nuosmukį, jei joje tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo neigiamas.
(104)
Vidutinis metinis EEE perdirbamosios pramonės augimo rodiklis 1993-1998 m. (23) iš viso sudarė 5,78 %.
(105)
Nepriklausomo eksperto tyrime (24), kuriame pateikti medienos drožlių plokščių tikrojo vartojimo duomenys (mlrd. EUR), gauti tokie 1993-1998 m. laikotarpio rezultatai (tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, turėti duomenys apie šiuos šešerius metus):
Mlrd. EUR
1993 m.
1994 m.
1995 m.
1996 m.
1997 m.
1998 m.
Metinis augimas
Medienos drožlių plokštės
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisija konstatuoja, kad augimo skirtumas (5,78 %, palyginti su 4,15 %) yra daugiau kaip 10 %. Taip būtų ir tuo atveju, jei būtų imti duomenys iki 1999 m. (t. y. 1994-1999 m. laikotarpio), kaip norėjo KronoGroup.
(107)
Vokietija savo pastabose nurodo 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą, pagal kurį rinka nelaikoma santykinai patirianti nuosmukį (net jei metinis prieaugis mažesnis už visos perdirbamosios pramonės metinį vidurkį EEE), jei pastebima to produkto santykinio prieaugio spartaus didėjimo tendencija. Vokietija šiuo klausimu nurodo tyrimą, iš kurio matyti, kad medienos drožlių plokščių tikrasis vartojimas per 1973-2003 m. laikotarpį didėjo 36 % greičiau negu vertės kūrimas perdirbamosios pramonės sektoriuje.
(108)
Komisijos nuomone, ši aplinkybė nėra pakankamas įrodymas, kad esama medienos drožlių plokščių paklausos santykinio prieaugio spartaus didėjimo tendencijos. Ši 1998 m. daugiasektorėje programoje nustatyta sąlyga taikoma, kai atitinkamos rinkos vidutinio metinio prieaugio, kuris per pastaruosius penkerius metus buvo žemas, augimas pastebimai didėjo paskutiniais metais ir tai galėtų tęstis ir ateinančiais metais, t. y. trumpuoju laikotarpiu, jei būtų padaryta remiama investicija. Taip siekiama užtikrinti, kad nedidėtų dėl pagalbos atsiradęs konkurencijos iškreipimas.
(109)
Tyrime, priešingai, remiamasi labai ilgo laikotarpio duomenimis, ir dėl šios priežasties neįmanoma parengti artimos ateities prognozės, kuri vertinant pasekmes svarbesnė. Be to, šiame tyrime imti duomenys iki 2003 m., kurių 2000 m., kai buvo pranešta apie pagalbą, dar nebuvo.
(110)
Todėl Komisija daro prielaidą, kad medienos drožlių plokščių rinka pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą santykinai patiria nuosmukį ir šio produkto konkurencijos koeficientas T turi būti 0,75.
(111)
EEE perdirbamosios pramonės vidutinis metinis augimo rodiklis 1993-1998 m. buvo 5,78 %.
(112)
Pranešime apie pagalbą Vokietija nurodo nepriklausomo konsultanto tyrimą (25), kuriame pateikti tokie orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros tikrojo vartojimo duomenys EEE per 1993-1998 m. laikotarpį pagal šių produktų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus apkala (mlrd. EUR):
1993 m.
1994 m.
1995 m.
1996 m.
1997 m.
1998 m.
Metinis augimas
Orientuotųjų skiedrelių plokštės
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Įvairių kategorijų fanera
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Orientuotųjų skiedrelių plokštės ir įvairių kategorijų fanera (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Taigi atitinkamoje rinkoje, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės ir įvairių kategorijų fanera pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus apkala, augimo skirtumas (5,765 %, palyginti su 5,78 %) neviršija 10 %. Taigi pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą atitinkama rinka nepatiria nuosmukio, todėl orientuotųjų skiedrelių plokščių rinkai konkurencijos koeficientas T turi būti 1.
6.3.1.6. Dalys atitinkamoje rinkoje
(114)
Nustatydama konkurencijos koeficientą Komisija pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.6 punktą taip pat turi išnagrinėti, ar grupės, kuriai priklauso Glunz ir OSBD, dalis atitinkamoje rinkoje sudaro 40 % ar daugiau, taigi ar esama pavojaus, kad suteikus atitinkamame regione įprastai leistiną didžiausią pagalbą bus neleistinai iškreipta konkurencija.
(115)
Vokietija pateikė tokius duomenis apie grupės SONAE, kuri yra įmonės TAFISA, kuriai priklauso Glunz ir OSBD, patronuojančioji bendrovė, dalis rinkoje EEE (27) 1999 m. (prieš investiciją) ir 2002 m. (po investicijos):
Atitinkamos prekės rinkos
1999 m. (prieš investiciją)
2002 m. (po investicijos)
Medienos drožlių plokštės
(…)
(…)
Orientuotųjų skiedrelių plokštės ir įvairių kategorijų fanera (28)
(…)
(…)
(116)
Iš pateiktų duomenų matyti, kad grupės SONAE dalis atitinkamose rinkose tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, neviršijo 40 %. Todėl nustatytų konkurencijos koeficientų mažinti nereikia.
6.3.2. KOEFICIENTAS „KAPITALO INVESTICIJŲ IR DARBO VIETŲ SANTYKIS“
(117)
KronoGroup savo pastabose išsakė nuomonę, kad nustatant koeficientus „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ ir „Poveikis regionui“ (kurie abu priklauso nuo investicija sukurtų darbo vietų skaičiaus) nereikėtų atsižvelgti į darbo vietas, kurios buvo perkeltos uždarius Glunz medienos drožlių plokščių gamyklą Zasenburge. KronoGroup nuomone, jei į jas būtų atsižvelgta, tai prieštarautų 1998 m. daugiasektorėje programoje keliamam tikslui atitinkamame regione sukurti darbo vietų vietos žmonėms.
(118)
Sąvoką „darbo vietų sukūrimas“, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorėje programoje, reikia suprasti susiejant su remtinu regionu, nes projektu, sukuriant darbo vietas šiame regione, skatinama jo plėtra. Todėl, atrodo, būtų pagrįsta darbo vietas, kurios atitinkamame regione yra naujos, laikyti „sukurtomis darbo vietomis“. Be to, darbo vietų sukūrimas remtiname regione dėl šalutinio poveikio šiam regionui, be abejonės, naudingas net ir jei šiose darbo vietose įdarbinami darbuotojai, važinėjantys iš gretimo regiono (šiuo atveju - iš neremtino regiono toje pačioje valstybėje narėje). Taigi regionine pagalba siekiamas pagrindinis tikslas pasiektas.
(119)
Todėl Komisija, nustatydama investicinio projekto koeficientus „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ ir „Poveikis regionui“, į šias darbo vietas atsižvelgs.
(120)
1998 m. daugiasektorėje programoje numatytas koeficientas „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“, kuriuo turi būti koreguojamas didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas, siekiant paremti tuos projektus, kuriais, sukūrus santykinai didelį naujų tiesioginių darbo vietų skaičių, veiksmingai ir daug prisidedama prie nedarbo mažinimo.
(121)
Įvairūs koeficientai „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ pateikti 1998 m. daugiasektorės programos 3.10 punkto 2 dalyje. Šiuo atveju bendra 199 400 000 EUR investicija sukuriamos 355 darbo vietos, taigi santykis - 561 700 EUR vienai darbo vietai, vadinasi, koeficientas I, kuriuo koreguojamas didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas, yra 0,8.
6.3.3. KOEFICIENTAS „POVEIKIS REGIONUI“ (M)
(122)
Koeficientu „Poveikis regionui“ atsižvelgiama į teigiamą remiamos naujos investicijos poveikį atitinkamo remtino regiono nacionaliniam ūkiui. Darbo vietų sukūrimą galima laikyti kriterijumi projekto indėliui į atitinkamo regiono plėtrą nustatyti. Didele kapitalo investicija galima sukurti nemažai netiesioginių darbo vietų atitinkamame remtiname regione ir galimuose gretimuose remtinuose regionuose. Todėl darbo vietų sukūrimą reikėtų suprasti kaip darbo vietų, sukurtų tiesiogiai dėl projekto, ir darbo vietų, sukurtų tiesioginių tiekėjų ir pirkėjų reaguojant į remiamą investiciją, sukūrimą.
(123)
2000 m. rugpjūčio 7 d., kai buvo pranešta apie pagalbą, Vokietija nurodė, kad dėl investicijos, pastačius medienos apdirbimo centrą, bus sukurta iš viso 520 netiesioginių darbo vietų; išsamiau jos parodytos pagal atskirų gamybos sektorių poreikį:
Orientuotųjų skiedrelių plokščių
gamyba - netiesioginės darbo vietos
Orientuotųjų skiedrelių plokščių
gamyba - papildomi darbininkai
Medienos drožlių plokščių
gamyba - netiesioginės darbo vietos
Medienos drožlių plokščių
gamyba - papildomi darbininkai
Iš viso
Medienos paruošimas
61
11
70
12
154
Medienos nuvežimas į gamyklą
42
8
77
14
141
Klijų nuvežimas į gamyklą
5
8
13
Degalų nuvežimas į gamyklą
2
3
5
Melamino popieriaus nuvežimas
1
1
Gaminių nuvežimas iš gamyklos klientams
50
9
76
14
149
Paslaugos (įrenginių techninė priežiūra, taisymas)
17
3
17
3
40
Valymo paslaugos, teikiamos trečiųjų asmenų
5
5
10
Patalpinimas, vartojimo medžiagos darbuotojams
2
5
7
Iš viso
184
31
262
43
520
(124)
Tikėtinas naujų darbo vietų skaičius apskaičiuotas taip:
(125)
Vokietijos duomenimis, daugiausia netiesioginių darbo vietų - 309 - abiejuose gamybos sektoriuose sukuriama dėl medžiagų tiekimo į gamyklas ir galutinių produktų pristatymo klientams.
(126)
Tarus, kad bus pagaminta apie […] m3 orientuotųjų skiedrelių gaminių, jų bus realizuojama apie […] m3. Vienam kubiniam metrui galutinio produkto pagaminti reikia apie […] m3 medienos, taigi jos poreikis per metus - apie […] m3. Skaičiuojama, kad klijų ir chemikalų poreikis bus […] t per metus, o degalų - […] t per metus.
(127)
Orientuotųjų skiedrelių plokščių žaliava yra 100 procentų mediena, gaunama maždaug 100 km spinduliu apie gamyklą. Skaičiuojama, kad per dieną gamykloms reikia […] m3 žaliavos, kuri atvežama […] m3 talpos sunkvežimiais. Jei per dieną reisų būna du, o talpa […] m3, reikalingi 39 sunkvežimiai, 39 vairuotojai, 8 papildomi darbininkai ir 3 mechanikai - iš viso sukuriama 50 netiesioginių darbo vietų. Tačiau Komisija mano, kad papildomų darbininkų vietos neatitinka darbo vietų apibrėžties pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.7 ir 7.5 punktus (29). Todėl ji gali pripažinti tik 42 netiesiogiai sukuriamas darbo vietas, reikalingas medžiagoms į gamyklas nuvežti.
(128)
Tarus, kad realizuojama […] m3, o darbo dienų - 251, per dieną susidaro […] m3 orientuotųjų skiedrelių gaminių, kurie vežami […] m3 talpos sunkvežimiais. 46 reisams per dieną reikia 46 vairuotojų, 9 papildomų darbininkų ir 4 mechanikų, taigi netiesiogiai būtų sukurtos 59 naujos darbo vietos, o neskaitant papildomų darbininkų - 50 netiesioginių naujų darbo vietų, reikalingų galutiniams produktams klientams pristatyti.
(129)
Skaičiuojama, kad medienos drožlių plokščių gamyklos gamybos pajėgumas yra apie […] m3 neapdirbtų medienos drožlių plokščių ir […] m3 padengtų danga plokščių. Neapdirbtų medienos drožlių plokščių turėtų būti realizuojama […] m3, padengtų danga plokščių - […] m3. Skaičiuojamų pajėgumų ir realizavimo prognozių skirtumas atsiranda dėl to, kad nemaža dalis medienos drožlių plokščių dengiamos danga. Nurodyta, kad bendra medienos paklausa bus […] m3 per metus. Skaičiuojama, kad klijų ir chemikalų poreikis bus […] t per metus, degalų - […] t per metus.
(130)
Ir medienos drožlių plokštėms mediena tiekiama iš aplinkinių rajonų maždaug 100 km atstumu aplink gamyklą. Nurodyta, kad dienos poreikis yra […] m3 apvaliosios medienos, […] m3 pakavimo medienos ir […] m3 drožlių. Skaičiuojama, kad apvaliosios medienos vežimo pajėgumas yra […] m3, pakavimo medienos ir drožlių - […] m3. Tam reikia 72 reisų per dieną - 72 vairuotojų, 14 papildomų darbininkų ir 5 mechanikų, taigi iš viso netiesiogiai būtų sukurta 91 nauja darbo vieta. Neskaitant papildomų darbininkų, būtų sukurtos 77 darbo vietos medžiagoms į medienos drožlių plokščių gamyklą vežti.
(131)
Tarus, kad per metus realizuojama […] m3, o darbo dienų - 251, per dieną susidarytų […] m3 medienos drožlių plokščių, kurios būtų vežamos […] m3 talpos sunkvežimiais. Iš nurodytų 71 vairuotojo, 14 papildomų darbininkų ir 5 mechanikų atėmus papildomų darbininkų vietas, galima pripažinti 76 netiesiogiai sukurtas darbo vietas, reikalingas galutiniams produktams klientams pristatyti.
(132)
Vokietija nepateikė duomenų dėl 19 netiesioginių darbo vietų, kurios turėtų būti sukurtos klijams, degalams ir melamino popieriui į abi gamyklas vežti. Tačiau Komisija šį skaičių laiko realiu.
(133)
Taigi Komisija daro išvadą, kad netiesiogiai gali būti sukurtos 264 darbo vietos, susijusios su vežimu.
(134)
Medienos paruošimas yra antras svarbus netiesiogiai sukuriamų darbo vietų šaltinis per 251 darbo dieną per metus.
(135)
Orientuotųjų skiedrelių plokštėms gaminti per dieną reikia […] m3 medienos, jos 95 % apdirbami mechaniniu būdu, 5 % - rankiniu. Apdirbti […] m3 mechaniniu būdu reikia 25 brigadų po du mašinistus ir du medienos apdirbėjus bei vieno papildomo darbininko šešioms brigadoms. Kiekvienos brigados dienos našumas - […] m3, taigi sukuriamos 54 darbo vietos. Apdirbti […] m3 rankiniu būdu reikia 13 miško darbuotojų, kurių dienos našumas - […] m3. Vokietijos duomenimis, be 67 netiesiogiai sukurtų darbo vietų, 13 darbo vietų tenka papildomiems darbininkams, taigi bendras skaičius - 80 darbo vietų. Tačiau iš 67 netiesiogiai sukurtų darbo vietų tik 61 yra remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose, todėl atsižvelgiama tik į pastarąsias.
(136)
Medienos drožlių plokštėms gaminti per dieną reikia […] m3 medienos, jos 95 % apdirbami mechaniniu būdu, 5 % - rankiniu. Vokietija, skaičiuodama lygiai taip pat, kaip ir miško darbų atveju gaminant orientuotųjų skiedrelių plokštes, gauna 41 netiesiogiai sukurtą darbo vietą, įskaitant 5 vietas papildomiems darbininkams. Tačiau iš 41 netiesiogiai sukurtos darbo vietos tik 32 yra remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose, todėl atsižvelgiama tik į pastarąsias.
(137)
Tardama, kad pakavimo medienos per dieną reikia […] m3, Vokietija skaičiuoja, kad netiesiogiai sukuriamos 36 darbo vietos medienos paruošimo, vežimo ir rūšiavimo pagal dydį srityje, 7 darbo vietos papildomiems darbininkams ir 7 darbo vietos medžiagų pirkimo, logistikos ir pan. srityse. Tačiau iš 43 netiesiogiai sukurtų darbo vietų tik 38 yra remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose.
(138)
Taigi, Komisijos duomenimis, miško darbams netiesiogiai sukuriama 131 darbo vieta.
(139)
Vokietija nepateikė jokių duomenų dėl 51 darbo vietos plius 6 papildomų darbininkų paslaugų sektoriuje bei dėl patalpinimo ir vartojimo medžiagų. Kadangi kai kuriomis iš šių darbo vietų gali dalytis abi gamyklos, Komisija laiko, kad tik 45 netiesiogiai sukurtos darbo vietos yra realus skaičius.
(140)
Po visų skaičiavimų gaunamas bendras remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose netiesiogiai sukurtų darbo vietų skaičius - 440. Neskaičiuojant netiesioginių darbo vietų, kurios tik išsaugomos, bendras netiesiogiai sukuriamų darbo vietų skaičius - 407. Palyginus su 355 tiesiogiai sukuriamomis darbo vietomis, santykis abiem atvejais (440 ir 407) viršija 100 %, taigi koeficientas „Poveikis regionui“ (M) yra 1,5.
6.3.4. DIDŽIAUSIAS LEISTINAS PAGALBOS INTENSYVUMAS INVESTICINIAM PROJEKTUI
(141)
Didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.10 punktą pagal formulę R × T × I × M (30).
(142)
Kadangi abiejų susijusių produktų konkurencijos koeficientas T skirtingas (orientuotųjų skiedrelių plokščių atveju - 1, medienos drožlių plokščių - 0,75), reikia nustatyti, kaip apskaičiuoti bendrą konkurencijos koeficientą visam projektui. 1998 m. daugiasektorėje programoje šiuo klausimu nepateikta jokia informacija.
(143)
Panašiu atveju, kuriuo taip pat taikyta 1998 m. daugiasektorė programa ir buvo du produktai su skirtingais konkurencijos koeficientais (byla dėl pagalbos Nr. C 15/06 - Pilkington (31)), Komisija konstatavo, kad, turint du konkurencijos koeficientus, svertinio koeficiento nustatymas remiantis atitinkama investicijų dalimi, tekusia abiem produktams, būtų dirbtinis, nes nagrinėtas produktas buvo susijęs su visiškai integruota gamybos vieta. Todėl Komisija svertiniam koeficientui nustatyti pasitelkė abiem produktams sukurtų pajėgumų santykį.
(144)
Šis projektas susijęs, kaip išdėstyta šio sprendimo 2.3 skyriuje, su dviem viena su kita susijusiomis gamyklomis (orientuotųjų skiedrelių plokščių gamykla ir medienos drožlių plokščių gamykla), kurios sujungtos bendra technine infrastruktūra ir valdomos bendros administracijos. Reikalavimus atitinkančias išlaidas galima parodyti pagal abi gamyklas. Todėl šiuo atveju, skirtingai negu Pilkington sprendimo atveju, bendrą konkurencijos koeficientą galima apskaičiuoti remiantis reikalavimus atitinkančių išlaidų abiem produktams santykiu.
(145)
Pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vokietija kaip trečią galimybę abiejų produktų skirtingų konkurencijos koeficientų svertiniam koeficientui nustatyti siūlo pasitelkti abiejų produktų gamybos įrenginių išlaidų padengimo sumas (32). Vokietijos nuomone, taip būtų užtikrinama, kad bus atsižvelgta į abiejų susijusių produktų indėlį į įmonės veiklos rezultatus.
(146)
Atsižvelgiant į pasirinktą metodą, bendras konkurencijos koeficientas visam investiciniam projektui būtų 0,86 (apskaičiuota remiantis pajėgumų santykiu (33)), 0,85 (apskaičiuota remiantis investicinių išlaidų santykiu (34)) arba 0,92 (apskaičiuota remiantis išlaidų padengimo sumų santykiu (35)).
(147)
Kadangi abu kiti didžiausiam leistinam pagalbos intensyvumui apskaičiuoti reikalingi koeficientai yra 0,8 („Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“, I) ir 1,5 („Poveikis regionui“, M), pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.10 punktą pagal formulę R × T × I × M galiausiai gaunamas 36,12 %, 35,70 % ir 38,64 % didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas. Taigi 35 % pagalbos intensyvumas, apie kurį pranešė Vokietija, bet kuriuo atveju suderinamas su 1998 m. daugiasektore programa.
(148)
Todėl nebereikia nustatyti, pagal kokį metodą apskaičiuoti bendrą konkurencijos koeficientą. Tačiau Vokietijos pasiūlytas metodas (pagal kurį gaunamas palankiausias rezultatas) bet kuriuo atveju atmestinas, nes jis grindžiamas 2004 m. duomenimis, kurių tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, dar nebuvo.
6.3.5. NURODYMAS IŠIEŠKOTI PAGALBĄ NEREIKALINGAS
(149)
Reikėtų priminti, kad Vokietija gavėjams jau išmokėjo […] EUR pagalbos sumą (iš 69 797 988 EUR patvirtintos bendros sumos).
(150)
Pastabose KronoGroup išsakė nuomonę, kad Komisija turėjo duoti nurodymą laikinai išieškoti pagalbą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 11 straipsnio 2 dalį.
(151)
Nurodymas išieškoti pagalbą yra išskirtinė priemonė, kurios Komisija gali imtis tik jei tenkinamos ypatingos Reglamento (EB) Nr. 659/1999 11 straipsnyje nustatytos sąlygos. KronoGroup nepateikė jokių įtikinamų argumentų, kad šios sąlygos tenkinamos; bet kuriuo atveju nurodymas išieškoti pagalbą šiuo atveju būtų buvęs netinkamas.
VII. IŠVADA
(152)
Komisija konstatuoja, kad Vokietija nagrinėjamą pagalbą suteikė pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau Vokietijos taikytas 35 % pagalbos intensyvumas suderinamas su 1998 m. daugiasektore programa. Taigi nagrinėjama pagalba laikytina suderinama su vidaus rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
69 797 988 EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Vokietija suteikė įmonėms Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH, yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.