РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 44/2012 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2012 година
за определяне за 2012 г. на наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, трябва да приеме мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и като се отчитат становищата, получени от регионалните консултативни съвети.
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент по отношение на преразглеждането на наличните квоти за Съюза по Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Гренландия за мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия,
(5)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на ограничения на улова за определени запаси от видове с кратък жизнен цикъл, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на преразглеждането на ОДУ, с оглед на събраната научна информация през първото полугодие на 2012 г.. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2).
(6)
Комисията следва да приема актове за изпълнение с незабавно приложение, свързани с преразглеждането на ОДУ за въпросните запаси от видове с кратък жизнен цикъл, когато това се изисква по наложителни причини за спешност в обосновани случаи, свързани с необходимостта Съюзът да изпълни своите международни задължения.
(7)
Определени нива на ОДУ позволяват на държавите-членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита системата на квоти за улов за предотвратяване на изхвърлянето на улов и причинената от това загуба на рибни ресурси, които могат да се използват по друг начин. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите за квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. С цел постигане на рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите-членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, поради това следва да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици. Това би позволило да се регистрира подробно и съхранената и изхвърлената част на улова. Система, основана на хора, работещи като наблюдатели в реално време на борда, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща и по-несигурна. Ето защо използването на CCTV понастоящем е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов, при условие че се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (3).
(8)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(9)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от морски език в Северно море, писия в Северно море, треска в Северно море, Скагерак и Източен Ламанш и червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определи в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (4); Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (5) („плана за запасите от атлантическа треска“), и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (6).
(10)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи да се направи оценка на размера, мерките за управление, както и равнищата на ОДУ, следва да се определят в съответствие с подхода на предпазливост по отношение управлението на рибарството, както е определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (7), следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(12)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2012 г. в съответствие с членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (8).
(13)
Съгласно становището на Международния съвет за изследване на морето (ICES) е подходящо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(15)
Норвежкият омар се улавя заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, научните становища препоръчват през 2012 г. да не се увеличава уловът на тези видове. С цел да се подпомогне възстановяването на запаса е целесъобразно възможностите за риболов в определена част от тази зона и през определени периоди да продължават да се ограничават до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(16)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (9), Фарьорските острови (10), Гренландия (11) и Исландия (12) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са финализирани и се очаква договореностите с този партньор за 2012 г. да бъдат сключени в началото на 2012 г. Също така консултациите с Исландия ще продължат през 2012 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености през 2012 г., подходящо е Съюзът да установи на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, предмет на договореностите с Исландия и/или Фарьорските острови.
(17)
В съответствие с консултациите между крайбрежните държави относно управлението на запасите от скумрия, син меджид, атлантическо-скандинавска херинга и пикша в Северно море, Съюзът може да разреши риболов от кораби на ЕС до 10 % над квотата, с която разполага, при условие че всички количества над тази квота ще бъдат приспаднати от квотата му за 2013 г. Също така през 2013 г. Съюзът може да използва всички неизползвани количества до 10 % от наличната си квота за 2012 г. Целесъобразно е да се разреши на съответните държави-членки подобна гъвкавост при управлението на тези възможности за риболов, по-специално като им се даде възможност за избор по отношение на използването на гъвкава квота.
(18)
Риболовните дейности на Съюза по отношение на улова на треска във води на ЕС и международни води от зони I и IIB на ICES традиционно водят до прилов на пикша. Във връзка с това е необходимо да се определят граници за прилова на пикша при тези риболовни дейности в съответствие с количествата от предишни години.
(19)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г. вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2012 г., включително възможности за риболов за кораби на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(20)
На своето 33-то годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2012 г. за някои запаси в подзони от 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. Тези възможности за риболов, които се състоят от някои ОДУ и - в случай на скариди в участък 3M - от схема за разпределяне на усилието, следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(21)
На своето 82-ро годишно заседание през 2011 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на албакора, дебелия тон и ивичестия тон. IATTC прие също така резолюция относно опазването на дългокрилата акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(22)
На своето годишно заседание през 2011 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици за съответствие, в които се определят адаптираните квоти и се посочват неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT отчете, че през 2010 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без никаква промяна на начина на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. Освен това на същото годишно заседание беше изменен плана за бял и син марлин, квотата на Съюза за син марлин беше намалена, квотата на Съюза за бял марлин беше леко увеличена и беше приета препоръка на ICCAT относно опазването на копринената акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(23)
На своето годишно заседание през 2011 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени своите мерките по отношение на възможностите за риболов, така както са включени понастоящем в правото на Съюза. Приложимите понастоящем мерки, приети от IOTC, следва да се въведат в правото на Съюза.
(24)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха разгледани на втората подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, проведена през януари 2011 г., и ще бъдат разгледани отново на третата подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, която трябва да се проведе от 30 януари до 3 февруари 2012 г. Тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Целесъобразно е обаче в съответствие със задълженията за сътрудничество и за опазване, заложени в международното морско право, тези мерки да се въведат в правото на Съюза, като се създаде обща квота за Съюза и се направи разпределяне на тази квота между съответните държави-членки.
(25)
На своето годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) не промени общия допустим улов за патагонски кликач, атлантически големоглав, берикс и западноафрикански джерион, договорени за 2011 г. и 2012 г. на годишното заседание през 2010 г. Приложимите понастоящем мерки, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза..
(26)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(27)
Осмото годишно заседание на Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) през 2011 г. беше отложено за 2012 г. Въпреки това е уместно приложимите понастоящем мерки за опазване и управление да продължат да се прилагат до провеждането на годишното заседание.
(28)
На годишното си заседание през 2011 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не измениха мерките по отношение на възможностите за риболов. Приложимите понастоящем мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(29)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR (Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) продължава от 1 декември до 30 ноември, и поради това някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период от време, започващ от 1 декември 2011 г., е подходящо съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на CCAMLR без разрешение.
(30)
На 16 декември 2011 г. Съюзът направи декларация по отношение на Боливарска република Венецуела („Венецуела“) относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под знамето на Венецуела, в изключителната икономическа зона (ИИЗ) към брега на Френска Гвиана. Необходимо е да се определят възможностите за риболов на Венецуела по отношение на луцианови риби във водите на ЕС.
(31)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (13), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(32)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2012 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2012 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат конкретна дата на прилагане, както е посочено в съображение 29. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(33)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията за улова за 2012 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2011 г. до 30 ноември 2012 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; и
г)
възможностите за риболов за периодите, определени в член 27, на определени запаси в зоната Конвенцията IATTC.
3. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на консултации в областта на риболова с трети държави. Окончателните възможности за риболов се определят след приключването на тези консултации в съответствие с Договора.
4. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 3.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за:
а)
корабите на ЕС; и
б)
кораби на трети държави във водите на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на и регистриран в трета държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, изброени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на суша от всеки рибен запас в рамките на една година;
д)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава-членка или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (14).
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (15);
б)
„Скагерак“ означава географската зона, заключена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат“ означава географската зона, заключена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
зони на CECAF (Комитет по риболова в Централна източна част на Атлантическия океан), са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (16).
д)
зоните на NAFO (Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 (17);
е)
„зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (18);
ж)
„зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ е географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (19);
з)
„зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ е географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (20);
и)
„зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ е географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (21);
й)
„зоната на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ е географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (22);
к)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ е географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (23), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
л)
„зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (24);
м)
„открити води на Берингово море“ е географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределяне
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (25) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията преразглежда наличните квоти за мойва за Съюза във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, въз основа на ОДУ и неговото разпределение на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към него.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2012 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата, посочена в член 38, параграф 2:
а)
запасът от пясъчна змиорка и свързан с нея прилов във водите на ЕС от участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES в съответствие с приложение IIБ към настоящия регламент;
б)
запасът от норвежки паут и свързаният с него прилов в подзона IIIa на ICES и водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES; и
в)
запасът от трицона и свързаният с нея прилов във водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES.
5. При надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани със задължението на Съюза да изпълнява международните си задължения, Комисията преразглежда ОДУ, определен в приложение I, за запасите, посочени в параграф 4 от настоящия член, чрез актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата, предвидена в член 38, параграф 3. Тези актове остават в сила за срока на прилагане на настоящия регламент и във всеки случай не по-късно от 31 декември 2012 г.
Член 6
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси държава-членка може да предостави допълнително разпределение на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. Допълнителното разпределение не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава-членка.
2. Допълнителното разпределение по параграф 1 може да бъде предоставян само в съответствие със следните условия:
а)
корабите използват камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички риболовни и преработващи дейности на борда на корабите;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на отделен кораб, който участва в опити за напълно документиран риболов, не надхвърля 75 % от степента на очакваните изхвърляния за вида кораби към които принадлежи, и в никакъв случай да не представлява повече от 30 % увеличение на първоначалното разпределение; и
в)
целият улов на съответните запаси, за които на този кораб е предоставено допълнително разпределение, се приспада от общото разпределение, предоставен на кораба.
Независимо от буква б) дадена държава-членка може по изключение да предостави на даден кораб, плаващ под нейното знаме, допълнително разпределение, което отговаря на повече от 75 % от очакваните изхвърляния на улов за вида кораби към които съответният кораб принадлежи, при условие че:
i)
очакваните изхвърляния на улов за вида кораб са под 10 %;
ii)
може да бъде доказано, че включването на този вид кораби е важно за изчисляване на потенциала на камерите за видеонаблюдение (CCTV) за целите на контрола; и
iii)
всички кораби, участващи в опитите за напълно документиран риболов, не надвишават общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния на улов.
3. Когато държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 2 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2012 г.
4. Преди да предоставят допълнително разпределение, посочено в параграф 1, държавата-членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списъка на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от посочените кораби;
г)
очакваните количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите; и
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2011 г. от корабите, участващи в опитите.
5. Комисията може да поиска оценката на очакваните изхвърляния за вида кораби, посочени в параграф 2, буква б), да се представи на научен консултативен орган за преглед. При липса на потвърждаваща оценка съответната държава-членка уведомява писмено Комисията за предприетите мерки, за да се гарантира че съответните кораби спазват условието за очакваните изхвърляния, определено в параграф 2, буква б).
Член 7
Гъвкавост при управлението на определени запаси
1. По отношение на определени запаси, посочени в приложение I, дадена държава-членка може да избере възможността да увеличи с 10 % първоначалната си квота, посочена в приложение I. Съответната държава-членка уведомява Комисията за решението си. Съгласно това уведомление увеличената квота се смята за квотата, предоставена на въпросната държава-членка.
2. Всички количества, уловени през 2012 г. в съответствие с тази увеличена квота, които надвишават първоначалната квота, се приспадат при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
3. Всички количества, които не са били уловени съгласно първоначалната квота до 10 % от тази квота, се добавят при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
Член 8
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено, ако:
а)
уловът е извършен от кораби, плаващи под знамето на държава-членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г. мерките за риболовното усилие, определени в приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси атлантическа треска, писия и морски език в:
а)
Скагерак,
б)
тази част от участък IIIa на ICES, която не попада в Скагерак и Категат,
в)
подзона IV на ICES,
г)
води на ЕС от участък IIa на ICES и
д)
участък VIId на ICES.
Член 10
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (26), с който се създава изискването за притежаване на разрешително за дълбоководен риболов, се прилага за черна писия. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на черна писия се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2012 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към посочения регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 11
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените по член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания на суша, позволени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества по член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 12
Закрит риболовен сезон
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май-31 юли 2012 г.: менек, синя молва и молва.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 13
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен ако е посочено друго в приложение I, част Б към Регламент (ЕС) № 43/2012 (27);
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка ("замяна на квоти") за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибните стопанства, в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море от 15 април до 15 май 2012 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и по време на периодите, определени там.
2. За проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в приложение V, част Б, се прилагат в подзоните, посочени там.
Член 21
Проучвателен риболов
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 и 58.4.3а извън зоните под национална юрисдикция през 2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2012 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2012/2013
1. Единствено държавите-членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2012-2013 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и Комисията, но не по-късно от 1 юни 2012 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част В;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част Г.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност, да плават под знамето на тази държава-членка.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона на Конвенцията IOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за риболов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на извършващи ННН риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхно знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2012 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на кораби, плаващи под тяхното знаме, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов
а)
до средното ниво на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на албакор (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2012 г., или от 18 ноември 2012 г. до 18 януари 2013 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с.ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с.ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1, до 1 април 2012 г. Всички кораби с мрежи гъргър на заинтересованите държави-членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните по параграф 1 през избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша или трансбордират цялото количество уловен албакор, дебел тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Те се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Държавите-членки предават тази информация на Комисията до 31 януари 2013 г.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Забрана за риболова на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi (Etmopterus bigelowi),
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis (Apristurus manis),
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
и дълбоководните акули от надразред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, албакор, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), албакор (Thunnus albacares), ивичест тон(Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в този регион.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. риболовните дейности на използващи устройства за събиране на риба (УСР) кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2012 г. и 24:00 ч. на 30 септември 2012 г. През този период оборудван с мрежи гъргър кораб може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, албакор и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър на дебел тон и албакор се забранява в следните зони в открито море:
а)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой кораби на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ВЪВ ВОДИ НА ЕС ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби под флага на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой разрешения за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
елдова акула (Lamna nasus) във всички води на ЕС; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден с Регламент (ЕО) № 2371/2002. Комитетът представлява комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Член 9 се прилага обаче от 1 февруари 2012 г.
Възможностите за риболов или забраните за зоната на Конвенцията CCAMLR, определени в членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V, се прилагат от началото на съответните периоди на прилагане, посочени за тези възможности за риболов или забрани.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2012 година.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 44/2012
2012 m. sausio 17 d.
kuriuo nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo;
(2)
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama, kad Sąjungos priemonės, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir tausi žvejybos veikla, būtų nustatomos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau - STECF) parengtas ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į rekomendacijas, gautas iš Regioninių konsultacinių tarybų;
(3)
Taryba įpareigojama patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rūšį arba žvejybos rūšių grupę priemones, atitinkamais atvejais įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas santykinis kiekvienos rūšies išteklių žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002;
(4)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su Sąjungai skirtų paprastųjų stintenių kvotų ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse patikslinimu pagal Žuvininkystės partnerystės susitarimą su Grenlandija, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;
(5)
siekiant užtikrinti vienodas tam tikrų trumpaamžių žuvų rūšių išteklių sužvejojamo kiekio apribojimo taikymo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su BLSK patikslinimu atsižvelgiant į per 2012 m. pirmąjį pusmetį surinktus mokslinius duomenis. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2);
(6)
Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, susijusius su šių trumpaamžių žuvų rūšių išteklių BLSK patikslinimu, kai tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su poreikiu Sąjungai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, tai reikia padaryti dėl privalomų skubos priežasčių;
(7)
tam tikrų BLSK atveju valstybėms narėms leidžiama suteikti papildomų kvotų laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose. Tų bandomųjų reisų tikslas yra išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų sistemą, kuria siekiama išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir žuvų išteklių, kuriuos galima kitaip panaudoti, eikvojimo veltui. Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tvarumui, taigi ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Tuo tarpu sužvejojamų žuvų kvotų sistema yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo selektyvesnės. Siekiant racionaliai valdyti žuvų išmetimą į jūrą, turėtų būti išsamiai dokumentuojama ne tai, kas iškraunama krante, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į sąlygas, kuriomis valstybės narės gali suteikti tokias papildomas kvotas, reikėtų įtraukti įsipareigojimą naudoti prie jutiklių sistemos prijungtas uždarosios grandinės televizijos kameras (toliau - CCTV). Tai turėtų sudaryti sąlygas išsamiai registruoti visus paliekamus ir į jūrą išmetamus sužvejotų žuvų kiekius. Sistema, kuria naudotųsi realiuoju laiku laive esantys stebėtojai, būtų ne tokia veiksminga, brangesnė ir mažiau patikima. Todėl šiuo metu CCTV naudojimas yra būtina sąlyga siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio sumažinimo priemones, pvz., išsamų žvejybos dokumentavimą, su sąlyga, kad laikomasi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3) reikalavimų;
(8)
BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais;
(9)
išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl Šiaurės jūros paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių išteklių Šiaurės jūros, Skagerako sąsiaurio ir rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies atlantinių menkių išteklių ir rytinės Atlanto vandenyno dalies bei Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių BLSK turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 676/2007, nustatančiame plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą (4), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (5) (toliau - menkių planas), ir 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (6) nustatytas taisykles;
(10)
tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio i punkte, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, visų pirma įskaitant turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir tai, ar sužvejojamas kiekis yra mišrios sudėties;
(11)
pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (7), 2 straipsnį turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės;
(12)
būtina nustatyti 2012 m. žvejybos pastangų ribas pagal Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius, Tarybos reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos (8);
(13)
atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau - ICES) rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti ir peržiūrėti sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio ES vandenų paprastųjų tobių ištekliai;
(14)
netgi ribota tam tikrų rūšių, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų apsaugai. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis;
(15)
norveginiai omarai sugaunami drauge su kitų rūšių žuvimis žvejojant įvairių priedugnio rūšių žuvis. Mokslinėse rekomendacijose siūloma zonoje, esančioje į vakarus nuo Airijos, kuri vadinama Porkupino sekluma, 2012 m. nedidinti sužvejojamo šios rūšies kiekio. Siekiant padėti tęsti šių išteklių atkūrimą tikslinga apriboti žvejybos galimybes tam tikroje to rajono dalyje ir tam tikrais laikotarpiais, leidžiant žvejoti tik pelaginių rūšių žuvis, kurias žvejojant norveginiai omarai nesugaunami;
(16)
pagal susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje su Norvegija (9), Farerų Salomis (10), Grenlandija (11) ir Islandija (12) numatytą tvarką Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su minėtais partneriais. Konsultacijos su Farerų Salomis nesibaigė ir tikimasi, kad susitarimai dėl 2012 m. su šia partnere bus sudaryti 2012 m. pradžioje. Konsultacijos su Islandija taip pat tęsis 2012 m. Siekiant išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo ir tuo pačiu metu sudaryti reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų sudaryti 2012 m., tikslinga, kad Sąjunga laikinai nustatytų išteklių, kuriems būtų taikomi susitarimai su Islandija ir (arba) Farerų Salomis, žvejybos galimybes;
(17)
remiantis pakrančių valstybių konsultacijomis dėl atlantinių skumbrių, šiaurinių žydrųjų merlangų, prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių ir Šiaurės jūros juodadėmių menkių išteklių valdymo, Sąjunga gali leisti ES laivams žvejojant iki 10 % viršyti Sąjungos turimą kvotą su sąlyga, kad visi viršijant Sąjungos turimą kvotą sužvejoti kiekiai bus atimti iš jos 2013 m. kvotos. Sąjunga taip pat gali 2013 m. išnaudoti neišnaudotus kiekius, neviršydama 10 % jos turimos 2012 m. kvotos. Tikslinga atitinkamoms valstybėms narėms leisti tokiu būdu lanksčiai valdyti tas žvejybos galimybes, visų pirma leidžiant atitinkamoms valstybėms narėms pasirinkti galimybę lanksčiai naudoti kvotą;
(18)
Sąjungai vykdant atlantinių menkių žvejybą ES ir tarptautiniuose vandenyse ICES I ir IIB zonose tradiciškai sužvejojama juodadėmių menkių priegauda. Todėl reikia nustatyti tos žvejybos juodadėmių menkių priegaudos apribojimus, kurie atitiktų ankstesnius lygius;
(19)
Sąjunga yra kelių žvejybos organizacijų Susitariančioji Šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti šalis ne narė. Be to, pagal 2003 m. Stojimo aktą, Lenkijos Respublikos anksčiau sudarytus žvejybos susitarimus, pvz., Konvenciją dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, nuo Lenkijos įstojimo datos administruoja Sąjunga. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo 2012 m. pradėti taikyti kai kurias priemones, be kita ko, ES laivams nustatyti žvejybos galimybes. Tos žvejybos galimybės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(20)
Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (toliau - NAFO) 2011 m. 33-iame metiniame susitikime priėmė 2012 m. tam tikrų NAFO konvencijos rajono 1-4 parajonių išteklių žvejybos galimybes. Tos žvejybos galimybės, kurias sudaro tam tikri BLSK, o 3M žvejybos kvadrato krevečių išteklių atveju - žvejybos pastangų paskirstymo schema, turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(21)
Amerikos tropinių tunų komisija (toliau - IATTC) 2011 m. 82-ame metiniame susitikime priėmė gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių apsaugos priemones. IATTC taip pat priėmė rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių apsaugos. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(22)
2011 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau - ICCAT) patvirtino reikalavimų laikymosi lenteles, kuriose nustatytos patikslintos kvotos ir nurodomos ICCAT Susitariančiųjų Šalių neišnaudotos arba viršytos žvejybos galimybės. Atsižvelgdama į tai, ICCAT pripažino, kad 2010 m. Sąjunga neišnaudojo jai skirtos šiaurės ir pietų durklažuvių, didžiaakių tunų ir ilgapelekių tunų kvotos. Kad būtų atsižvelgta į ICCAT patikslintas Sąjungos kvotas, šias neišnaudotas žvejybos galimybes būtina paskirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotą žvejybos galimybių dalį ir nekeičiant šiame reglamente nustatyto metinių BLSK paskirstymo būdo. Be to, tame pačiame metiniame susitikime buvo iš dalies pakeistas atlantinių ir atlantinių baltųjų marlinų išteklių atkūrimo planas, sumažinta Sąjungos atlantinių marlinų kvota, šiek tiek padidinta Sąjungos atlantinių baltųjų marlinų kvota ir priimta ICCAT rekomendacija dėl floridinių šilkinių ryklių apsaugos. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(23)
Indijos vandenyno tunų komisija (toliau - IOTC) 2011 m. metiniame susitikime savo žvejybos galimybių priemonių, kurios šiuo metu yra įgyvendintos Sąjungos teisėje, nekoregavo. Šiuo metu taikomos IOTC priimtos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(24)
2007 m. gegužės mėn. įvykusio trečiojo tarptautinio susitikimo, skirto regioninei žvejybos valdymo organizacijai (RFMO) pietų Ramiajame vandenyne (SPRFMO) įsteigti, dalyviai patvirtino tarpines priemones, įskaitant žvejybos galimybes, kad būtų reguliuojama pelaginių žuvų ir dugninė žvejyba tame rajone, kol bus įsteigta tokia regioninė žvejybos valdymo organizacija (toliau - RFMO). Šios tarpinės priemonės buvo peržiūrėtos 2011 m. sausio mėn. vykusioje SPRFMO komisijos 2-oje parengiamojoje konferencijoje ir bus dar kartą peržiūrėtos nuo 2012 m. sausio 30 d. iki vasario 3 d. vyksiančioje SPRFMO komisijos 3-ioje parengiamojoje konferencijoje. Šios tarpinės priemonės pagal tarptautinę teisę yra savanoriškos ir teisiškai neprivalomos. Tačiau, remiantis tarptautinėje jūrų teisėje nustatytais bendradarbiavimo ir išteklių apsaugos įpareigojimais, tikslinga tas priemones įgyvendinti Sąjungos teisėje, nustatant bendrą Sąjungos kvotą ir jos paskirstymą atitinkamoms valstybėms narėms;
(25)
Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (toliau - SEAFO) 2011 m. metiniame susitikime nekeitė patagoninių nototeninių dančių, islandinių pjūklapilvių beriksų, paprastųjų beriksų ir gelminių krabų bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių, dėl kurių susitarta 2011 ir 2012 metams organizacijos metiniame susitikime 2010 m. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(26)
atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (toliau - NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas;
(27)
2011 m. turėjęs įvykti Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (toliau - WCPFC) 8-asis metinis susitikimas buvo atidėtas iki 2012 m. Reikėtų, kad šiuo metu taikomos apsaugos ir valdymo priemonės ir toliau galiotų, kol bus surengtas tas metinis susitikimas;
(28)
Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo 2011 m. metiniame susitikime Šalys jos žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Šiuo metu taikomos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
(29)
tam tikras tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, metų pabaigoje patvirtina atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, kadangi CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisija) konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2011 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedarys poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone;
(30)
2011 m. gruodžio 16 d. Sąjunga paskelbė Venesuelos Bolivaro Respublikai (toliau - Venesuela) skirtą deklaraciją dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenyse esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje (toliau - IEZ). Būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos galimybes ES vandenyse;
(31)
šiame reglamente nustatytos ES laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (13), ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius;
(32)
siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2012 m. vasario 1 d., taip pat konkrečias nuostatas dėl atskirų regionų, kuriems turėtų būti nustatyta konkreti taikymo pradžios data, kaip nurodyta 29 konstatuojamojoje dalyje. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;
(33)
žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir jų grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse.
2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima:
a)
2012 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus;
b)
2012 m. vasario 1 d. - 2013 m. sausio 31 d. laikotarpiu taikomus žvejybos pastangų apribojimus;
c)
2011 m. gruodžio 1 d. - 2012 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes; ir
d)
27 straipsnyje nustatytais laikotarpiais taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos IATTC konvencijos rajone galimybes.
3. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos laikinos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, kurios yra žvejybos konsultacijų su trečiosiomis šalimis objektas. Galutinės žvejybos galimybės nustatomos užbaigus tas konsultacijas pagal Sutartį.
4. Tam tikros I priede nustatytos žvejybos galimybės lieka nepaskirstytos ir valstybės narės negali jomis naudotis, kol bus nustatytos galutinės žvejybos galimybės pagal 3 dalį.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas:
a)
ES laivams; ir
b)
trečiųjų šalių laivams ES vandenyse.
3 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a) ES laivas- su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas;
b) trečiosios šalies laivas- su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis ir joje registruotas žvejybos laivas;
c) ES vandenys- vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų užjūrio šalių ir teritorijų;
d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)- kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;
e) kvota- Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;
f) tarptautiniai vandenys- vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai;
g) tinklinio audeklo akių dydis- žvejybos tinklų akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008 (14).
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente vartojamų žvejybos zonų apibrėžtys:
a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos- geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009 (15) III priede;
b) Skagerako sąsiauris- geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose - linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;
c) Kategato sąsiauris- geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose - linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;
d) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai- geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 216/2009 (16) II priede;
e) NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos- geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 217/2009 (17) III priede;
f) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne (18);
g) ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos (19);
h) CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 601/2004 (20) 2 straipsnio a punkte;
i) IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo (21);
j) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (22);
k) SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas- geografinis atviros jūros rajonas į pietus nuo 10o šiaurės lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (23), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;
l) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija) konvencijos rajonas- geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (24);
m) Beringo jūros atviros jūros rajonas- geografinis Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
ES LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
5 straipsnis
BLSK ir jų paskirstymas
1. ES vandenyse arba tam tikruose ne ES vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.
2. ES laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 14 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 (25) nustatytų sąlygų ir jo įgyvendinamųjų nuostatų.
3. Komisija patikslina Sąjungai skirtas paprastųjų stintenių kvotas ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse, grindžiamas BLSK ir Sąjungai skirta jo dalimi, kurią nustatė Grenlandija pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žuvininkystės partnerystės susitarimą ir jo protokolą.
4. Atsižvelgdama į per 2012 m. pirmąjį pusmetį surinktus mokslinius duomenis, Komisija pagal 38 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką priimtais įgyvendinimo aktais gali patikslinti I priede nustatytus šių išteklių BLSK:
a)
paprastųjų tobių išteklių ir susijusios priegaudos ICES IIa ir IIIa kvadratų bei ICES IV parajonio ES vandenyse pagal šio reglamento IIB priedą;
b)
norveginių menkučių išteklių ir susijusios priegaudos ICES IIIa parajonyje ir ICES IIa kvadrato bei IV parajonio ES vandenyse; ir
c)
atlantinių šprotų išteklių ir susijusios priegaudos ICES IIa kvadrato ir IV parajonio ES vandenyse.
5. Kai tai būtina dėl tinkamai pagrįstų privalomų skubos priežasčių, susijusių su Sąjungos pareiga laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, Komisija, laikydamasi 38 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos, nedelsiant taikomais įgyvendinimo aktais patikslina I priede nustatytus šio straipsnio 4 dalyje nurodytų išteklių BLSK. Tie aktai lieka galioti šio reglamento taikymo laikotarpiu, tačiau bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d.
6 straipsnis
Papildoma kvota, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose
1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotą su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede. Papildoma kvota sudaro tokią tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri neviršija bendros I priede nustatytos ribos.
2. 1 dalyje nurodytos papildomos kvotos gali būti suteikiamos tik tokiomis sąlygomis:
a)
laive naudojamos prie jutiklių sistemos prijungtos uždarosios grandinės televizijos kameros (toliau - CCTV), skirtos visai laivuose vykdomai žvejybos ir perdirbimo veiklai užfiksuoti;
b)
atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, suteikta papildoma kvota neturi būti didesnė nei 75 % į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, ir bet kuriuo atveju dėl tokio kiekio bendra laivui skirta kvota nepadidėja daugiau nei 30 %; ir
c)
visi sužvejoti atitinkamų išteklių, kurių papildoma kvota yra skirta tam laivui, kiekiai įskaičiuojami į bendrą jam skirtą kvotą.
Nepaisant b punkto, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotą, kuri yra lygi daugiau nei 75 % į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris paprastai išmetamas iš tokio tipo, kuriam priklauso atitinkamas laivas, laivo, jeigu:
i)
paprastai iš tokio tipo laivo išmetamas kiekis yra mažesnis nei 10 %;
ii)
gali būti įrodyta, kad tokio tipo laivo įtraukimas yra svarbus norint įvertinti CCTV sistemų potencialą kontrolės tikslais; ir
iii)
nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams nustatyta paprastai išmetamo kiekio 75 % bendra riba.
3. Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, nesilaiko 2 dalyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2012 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose.
4. Prieš suteikdama 1 dalyje nurodytą papildomą kvotą valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
su jos vėliava plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, sąrašą;
b)
tuose laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas;
c)
tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas;
d)
žuvų kiekį, paprastai išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančio laivo; ir
e)
bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2011 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį.
5. Komisija gali pareikalauti, kad iš 2 dalies b punkte nurodyto tipo laivo paprastai išmetamo žuvų kiekio vertinimas būtų pateiktas peržiūrėti mokslinei patariamajai įstaigai. Jei patvirtinamasis vertinimas negaunamas, atitinkama valstybė narė raštu informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti, kad atitinkami laivai laikytųsi 2 dalies b punkte nustatytos paprastai į jūrą išmetamo žuvų kiekio sąlygos.
7 straipsnis
Lankstus tam tikrų žuvų išteklių valdymas
1. Valstybė narė gali nuspręsti 10 % padidinti I priede nustatytą tam tikrų I priede nurodytų žuvų išteklių pirminę kvotą. Atitinkama valstybė narė apie savo sprendimą praneša Komisijai. Po tokio pranešimo laikoma, kad tokia padidinta kvota yra tai valstybei narei skirta kvota.
2. Visas pagal šią padidintą kvotą 2012 m. sužvejotų žuvų kiekis, kuris viršija pirminę kvotą, išskaičiuojamas apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės 2013 m. atitinkamų žuvų išteklių kvotą.
3. Visas pagal pirminę kvotą nesužvejotas žuvų kiekis (iki 10 % tos kvotos) pridedamas apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės 2013 m. atitinkamų žuvų išteklių kvotą.
8 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu:
a)
tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba
b)
sužvejoti žuvų kiekiai sudaro ES kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta ES kvota nebuvo išnaudota.
9 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai
2012 m. vasario 1 d.-2013 m. sausio 31 d. IIA priede nustatytos žvejybos pastangų priemonės taikomos tam tikrų atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymui šiuose rajonuose:
a)
Skagerako sąsiauryje;
b)
toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams;
c)
ICES IV parajonyje;
d)
ICES IIa kvadrato ES vandenyse; ir
e)
ICES VIId kvadrate.
10 straipsnis
Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai
1. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 (26) 3 straipsnio 1 dalis, kuria nustatytas reikalavimas gauti giliavandenės žvejybos leidimą, taikoma žvejojant juoduosius paltusus. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.
2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2012 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus arba kurių metu buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, kurių metu sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.
11 straipsnis
Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos
1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:
a)
žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
žvejybos galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;
c)
papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.
2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.
12 straipsnis
Žvejybos draudimo laikotarpis
1. 2012 m. gegužės 1 d.-liepos 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas ir paprastąsias molvas.
2. Taikant šį straipsnį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:
Taškas
Platuma
Ilguma
1
52° 27′ šiaurės platumos
12° 19′ vakarų ilgumos
2
52° 40′ šiaurės platumos
12° 30′ vakarų ilgumos
3
52° 47′ šiaurės platumos
12° 39,600′ vakarų ilgumos
4
52° 47′ šiaurės platumos
12° 56′ vakarų ilgumos
5
52° 13,5′ šiaurės platumos
13° 53,830′ vakarų ilgumos
6
51° 22′ šiaurės platumos
14° 24′ vakarų ilgumos
7
51° 22′ šiaurės platumos
14° 03′ vakarų ilgumos
8
52° 10′ šiaurės platumos
13° 25′ vakarų ilgumos
9
52° 32′ šiaurės platumos
13° 07,500′ vakarų ilgumos
10
52° 43′ šiaurės platumos
12° 55′ vakarų ilgumos
11
52° 43′ šiaurės platumos
12° 43′ vakarų ilgumos
12
52° 38,800′ šiaurės platumos
12° 37′ vakarų ilgumos
13
52° 27′ šiaurės platumos
12° 23′ vakarų ilgumos
14
52° 27′ šiaurės platumos
12° 19′ vakarų ilgumos
3. Nukrypstant nuo 1 dalies, Porkupino seklumoje leidžiama tranzitu laivuose gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.
13 straipsnis
Draudimai
1. ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:
a)
milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) ES ir ne ES vandenyse;
b)
atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse, išskyrus tuos atvejus, kai Reglamento (ES) Nr. 43/2012 (27) I priedo B dalyje numatyta kitaip;
c)
europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) ES vandenyse;
d)
švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;
e)
marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; ir
f)
gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse.
2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
14 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.
II SKYRIUS
Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimai
15 straipsnis
Žvejybos leidimai
1. Didžiausias žvejybos leidimų ES laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nurodytas III priede.
2. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (toliau - pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede.
III SKYRIUS
Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse
1 skirsnis
ICCAT konvencjos rajonas
16 straipsnis
Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai
1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.
2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.
3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.
4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.
5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.
6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.
17 straipsnis
ID priede nustatytai paprastųjų tunų kvotai taikomos papildomos sąlygos
Be Reglamento (EB) Nr. 302/2009 7 straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo laikotarpio, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais draudžiama žvejoti paprastuosius tunus 2012 m. balandžio 15 d.-gegužės 15 d. laikotarpiu.
18 straipsnis
Pramoginė ir sportinė žūklė
Valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų kvotą pramoginei ir sportinei žūklei.
19 straipsnis
Rykliai
1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.
2. Draudžiama vykdyti didžiaakių jūrų lapių Alopias genties specializuotosios žvejybos veiklą.
3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.
4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis.
5. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis).
2 skirsnis
CCAMLR konvencijos rajonas
20 straipsnis
Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai
1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.
2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai naujų rūšių ir žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.
21 straipsnis
Žvalgomoji žvejyba
1. 2012 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau - FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ne vėliau kaip 2012 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.
2. Visas BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau - MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.
3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.
22 straipsnis
Krilių žvejyba 2012-2013 m. žvejybos sezonu
1. 2012-2013 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2012 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ir Komisijai praneša:
a)
apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama V priedo C dalyje pateiktą formą;
b)
apie tinklų konfigūraciją, naudodama V priedo D dalyje pateiktą formą.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.
3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, kurie žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava.
4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:
a)
visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;
b)
išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus bei informaciją.
5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į vieną iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašų.
3 skirsnis
IOTC konvencijos rajonas
23 straipsnis
IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas
1. Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.
2. Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.
3. Valstybės narės gali vienai iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti kitų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.
4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, laivų, įtrauktų į regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą, perkelti negalima.
5. Siekiant atsižvelgti į plėtojimo planų, kurie buvo pateikti IOTC, įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų.
24 straipsnis
Rykliai
1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae genties visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.
2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
4 skirsnis
SPRFMO konvencijos rajonas
25 straipsnis
Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas
Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, 2012 m. apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų 78 610 bendrosios talpos ir taip būtų užtikrintas tausus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietinėje Ramiojo vandenyno dalyje.
26 straipsnis
Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK
1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 25 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.
2. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai su jų vėliava plaukiojančių laivų, vykdančių šiame straipsnyje nurodytą žvejybą, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant bendrąją talpą.
3. Šiame straipsnyje nurodytos žvejybos stebėsenos tikslais valstybės narės ne vėliau kaip kito mėnesio penkioliktą dieną perduoda Komisijai laivų stebėjimo sistemos (toliau - LSS) įrašus, mėnesines sugauto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO laikinajam sekretoriatui.
27 straipsnis
Dugninė žvejyba
Valstybės narės, kurios turi įrašų apie dugninės žvejybos pastangas arba sužvejotas žuvis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d.-2006 m. gruodžio 31 d., savo žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį apriboja:
a)
iki vidutinio sužvejojamų žuvų kiekio arba pastangų lygio tuo laikotarpiu; ir
b)
juos taiko tik tose SPRFMO konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta kurį nors ankstesnį žvejybos sezoną.
5 skirsnis
IATTC konvencijos rajonas
28 straipsnis
Žvejyba gaubiamaisiais tinklais
1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:
a)
2012 m. liepos 29 d.-rugsėjo 28 d. arba 2012 m. lapkričio 18 d.-2013 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:
-
Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija,
-
150° vakarų ilgumos,
-
40° šiaurės platumos,
-
40° pietų platumos;
b)
2012 m. rugsėjo 29 d.-spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:
-
96° vakarų ilgumos,
-
110° vakarų ilgumos,
-
4° šiaurės platumos,
-
3° pietų platumos.
2. Atitinkamos valstybės narės anksčiau nei 2012 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.
3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus.
4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais:
a)
kai žuvis laikoma netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jos dydis; arba
b)
per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.
5. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis.
6. Jei 5 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia ir:
a)
užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami būklę (gyvos ar negyvos);
b)
a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurių piliečiai jie yra. Valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. sausio 31 d. šią informaciją pateikia Komisijai.
6 skirsnis
SEAFO konvencijos rajonas
29 straipsnis
Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas
SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:
-
rombinių rajų (Rajidae),
-
paprastųjų dygliaryklių (Squalus acanthias),
-
Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi),
-
trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus),
-
naktinių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),
-
mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus),
-
katryklių pamėklių (Apristurus manis),
-
baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus),
-
ir giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių.
7 skirsnis
WCPFC konvencijos rajonas
30 straipsnis
Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimai
Valstybės narės užtikrina, kad didžiaakių tunų (Thunnus obesus), gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares), dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis) ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) išteklių bendros žvejybos pastangos WCPFC konvencijos rajone neviršytų Sąjungos ir to regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų.
31 straipsnis
Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti
1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos veikla naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama nuo 2012 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2012 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:
a)
nestato ar nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių;
b)
nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti.
2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.
3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:
a)
per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti;
b)
kai žuvis yra netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis; arba
c)
jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.
32 straipsnis
Rajonai, kuriuose draudžiama žvejyba gaubiamaisiais tinklais
Didžiaakių tunų ir gelsvauodegių tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais draudžiama šiuose atviros jūros rajonuose:
a)
tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Indonezijos, Palau, Mikronezijos ir Papua Naujosios Gvinėjos IEZ;
b)
tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Mikronezijos, Maršalo Salų, Nauru, Kiribačio, Tuvalu, Fidžio, Saliamono Salų ir Papua Naujosios Gvinėjos IEZ.
33 straipsnis
ES laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas
Didžiausias ES laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.
8 skirsnis
Beringo jūra
34 straipsnis
Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone
Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma) draudžiama.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS ES VANDENYSE GALIMYBĖS
35 straipsnis
BLSK
Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ES vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šioje antraštinėje dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.
36 straipsnis
Žvejybos leidimai
1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems ES vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.
2. Žuvų, kurių ištekliams yra nustatyti BLSK, negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios trečiosios šalies laivai ir ta kvota nėra išnaudota.
37 straipsnis
Draudimai
1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:
a)
milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES vandenyse;
b)
europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse;
c)
švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;
d)
marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;
e)
atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose ES vandenyse; ir
f)
gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse.
2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
38 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002. Tas komitetas - komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.
39 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.
Tačiau 9 straipsnis taikomas nuo 2012 m. vasario 1 d.
Žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės arba draudimai, nustatyti 20, 21 ir 22 straipsniuose ir IE bei V prieduose, taikomi nuo nurodytų atitinkamų tų žvejybos galimybių arba draudimų taikymo laikotarpių pradžios.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 17 d.