РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 115/2012 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2012 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на процедура“), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура (наричано по-долу „антисубсидийната процедура“) по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура беше открита след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия причинява съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. Такова решение не беше намерено.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(5)
Комисията официално извести за образуването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за образуване на процедурата.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка от производители износители от Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка за установяване на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
За дареши Комисията дали е необходимо формирането на извадка и ако е необходимо, да направи подбор за нея, производителите износители от Индия бяха приканени да заявят интереса си в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за своя износ и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителна извадка.
(10)
Общо пет производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Тези съдействащи дружества съобщиха данните за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа за Съюза на разглеждания продукт, съобщен за разследвания период от петте съдействащи дружества, показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези пет производители износители.
1.2.2. Подбор на извадката от съдействащите дружества от Индия
(11)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три отделни дружества, представляващи заедно около 98 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза.
(12)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и индийските органи относно съставянето на извадката. Двамата производители износители, които не бяха подбрани в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както беше споменато в съображение 11 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент беше получено от един невключен в извадката производител износител. Разглеждането на това заявление на временния етап щеше да бъде прекалено обременяващо. Поради това решението дали да бъде извършено индивидуално разглеждане по отношение на това дружество ще бъде взето на по-късен етап от процедурата.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(14)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(15)
В известието за образуване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основи на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия изчислен обем на производството в Съюза по време на разследвания период. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно цесеъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за образуване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(16)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири компании, включени в извадката, все още представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през разследвания период. Поради това извадката беше сметната за все още представителна за индустрията на Съюза. Проверките на място се проведоха в помещенията на три от тези дружества. На този временен етап от разследването беше прието, че изчерпателен документален анализ е достатъчен за удостоверяване на данните, предоставени от четвъртото дружество, включено в извадката.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(17)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.2.6. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на сътрудничилите вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(19)
Отговори бяха получени от ПИ, включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите или потребителите, с които беше осъществен контакт, не предостави отговори на въпросника.
(20)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители от Съюза
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия,
-
Ugivis S.A., Belley, Франция;
Производители износители от Индия
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Разследван период
(21)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(22)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части („разглежданият продукт“) с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Подобен продукт
(23)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от индустрията на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(24)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за фокусиране върху продукта;
е)
схема за експортно кредитиране;
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(25)
Схемите а)-д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-долу „ПВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно Политиката за външната търговия, който е от значение за производителите износители в настоящото разследване, е ПВТ 09-14. Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ПВТ 09-14,. в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(26)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква е) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (наричана по-долу РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(27)
Освобождаването от данък върху електроенергията, посочено в буква ж), е включено в Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-долу „DEPBS“)
a) Правно основание
(28)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(29)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(30)
Даден износител може да подаде заявление за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като определен процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (Standard Input Output Norms, наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(31)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(32)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(33)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса.
(34)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. и Raajratna Ventures Ltd., са използвали тази схема през РП.
г) Заключения по отношение на DEPBS
(35)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(36)
Освен това DEPBS е обвързана юридически с осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравняване по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(37)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(39)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 4,70 %-6,53 %.
3.3. Схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, наричана по-долу „AAS“)
a) Правно основание
(41)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.3-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30А от НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 43 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата си по отношение на правилата относно правото на участие. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за физически износ и в подсехми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 09-14 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОU“), могат да участват в подсхемата на AAS за „планиран износ“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители имат право на свързаните с „планиран износ“ ползи в рамките на подсхемите: „предварително нареждане за освобождаване“ (наричано по-долу „ARO“) и насрещен вътрешен акредитив.
в) Практическо осъществяване
(43)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойноста, определен от осъществения внос, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всякакви произведени продукти, включени в групата продукти, за която се използва освободен от мито материал;
iii) междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за експортно ориентирана единица (ЕОU) или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) предварително нареждане за освобождаване (ARO): Притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се признават за ARO и се прехвърлят в полза на местния снабдител при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право на ползите на планирания износ, както е посочено в точка 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS на междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(44)
Едно от дружествата, включени в извадката, е получило отстъпки по AAS във връзка с разгледания продукт през РП. Въпросното дружество е използвало една от подсхемите, т.е. AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравняване.
(45)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(46)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатото дружество, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на така получения продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(47)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(48)
Дружеството, използващо схемата, действително е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Допълнение 23 не е било попълнено надлежно и поради това не може да бъде смятано за действителен регистър на потреблението, както е предвидено в глави 4.26 и 4.30 от НП I 09-14. Действителен регистър на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят, inter alia, записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви количества, както е посочено в копието на допълнение 23. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 45 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. Евентуално прекомерно опрощаване в полза на дружеството, съобщено в допълнение 23, не е предизвикало намеса или проверка от страна на съответните органи. В обобщение счита се, че разследваният износител не е бил в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ 09-14.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(49)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследвания износител.
(50)
Освен това субсидиите, свързани с физическия износ по AAS несъмнено са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получи ползи в рамките на тази схема.
(51)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Също така SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент).
(52)
Тази подсхема следователно подлежи на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравняване полза е опрощаването на общата сума на вносните мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ опрощаване на мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно опрощаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално описана система за проверка.
(54)
Размерът на субсидията за дружеството, което е използвало AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(55)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатото дружество през РП, възлиза на 2,94 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-долу „EPCGS“)
a) Правно основание
(56)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14 и глава 5 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(57)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(58)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани средства за производство) с намалена ставка на митото. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. Схемата предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък, т.е. шест години вместо осем години от датата на издаване на разрешението. Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави средства за производство и на местния пазар. В такъв случай местният производител на средства за произвосдство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на титуляря на лиценз по EPCGS.
(59)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема по време на РП.
г) Заключение по отношение на схемата EPCG
(60)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(61)
Освен това EPCGS е обвързана юридически с осъществяването на износа, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(62)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се потребява/влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната индустрия. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РП, беше коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя пълната стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(64)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(65)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,11 %, 0,16 % и 0,19 %.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (наричана по-долу „EOUS“)
a) Правно основание
(66)
Подробни данни относно схемата за EOU се съдържат в глава 6 от ПВТ 09-14 и глава 6 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(67)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата за EOU. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(68)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(69)
Заявлението за предоставяне на статут на ЕОU трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(70)
Ключово задължение на ЕОU, както е посочено в документ ПВТ 09-14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи; т.е. през съответен референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(71)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(72)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тази схема, са поставени под надзора на митническите служители.
(73)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НП I 09-14. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(74)
Въпреки това „в нито един момент дадена ЕОU не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 09-14.
(75)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОU се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(76)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от износителите от извадката. Този износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 71 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това, по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10B от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОU не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
(77)
На много късен етап дружеството, за което беше установено, че извършва дейност като ЕОU, внесе подробни коментари относно схемата, като твърдеше, inter alia, че различните мерки, които са на разположение на ЕОЕ, не представляват субсидии, подлежащи на изравняване. Не бе възможно анализът на тези коментари да бъде приключен своевременно на този етап; той обаче ще бъде включен надлежно на следващия етап от настоящото разследване.
г) Заключения по отношение на EOUS
(78)
Освобождаването на ЕОU от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които иначе биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОU полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(79)
Освен това, ЕОU не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). С въведената система за проверка се цели мониторинг на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(80)
Освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито обаче не води до отказ от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(81)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Експортната цел на дадена ЕОU, както е посочено в глава 6.1 от ПВТ 09-14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(82)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравняване, е опрощаването на вносните мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование), обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(83)
Размерът на субсидиите за износителите, които са експортно ориентирани единици, е изчислен въз основа на несъбраните вносни мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование) върху материалите, внесени за ЕОU като цяло, и данъка върху продажбата, възстановен през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не и била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 2,68 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(84)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 0,05 %.
(85)
По този начин общият марж на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 2,73 %.
3.6. Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme, наричана по-долу „FPS“)
a) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи от 3.15 до 3.17 от ПВТ 09-14 и глави 3.9 до 3.11 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(87)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14, износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, имат право да участват в схемата.
в) Практическо осъществяване
(88)
Износител на стоки, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността FOB на износа. За продукт(и)/сектор(и) със специален фокус, включени в таблици 2 и 5 от горепосоченото допълнение 37D, обаче е налице възможност за ползване одобрение на митнически кредит в размер на 5 % от стойността FOB на износа. Разглежданият разследван продукт е включен в списъка на продуктите със специален фокус.
(89)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчка за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от самото него копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(90)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FРЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(91)
Бе установено, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата FPS
(92)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по FPS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(93)
Освен това ползването на FPS е обвързано юридически с осъществяването на износа и следователно схемата се счита за специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(94)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(95)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на FPS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(96)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(97)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за двете засегнати дружества през РП, възлиза на 4,80 %.
3.7. Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, наричана по-долу „ECS“)
a) Правно основание
(98)
Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 06/04.02.002/2010-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(99)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(100)
ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. От 1 юли 2010 г. търговските банки прилагат нова система с основен лихвен процент за предоставянето на експортни кредити в рупии независимо от техния падеж. Що се отнася до ECS в чужда валута, Резервната банка на Индия (РБИ) определя горни граници на лихвените проценти за експортни кредити, които търговските банки могат да начисляват на износителите. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(101)
От ръководния циркуляр на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(102)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата ECS
(103)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочения в съображение 98 ръководен циркуляр на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(104)
Въпреки че преференциалните кредити по схемата ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито член 1, параграф 1, буква а), точка 1, подточка iv) от Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ASCM) изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на определяне на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководния циркуляр на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(105)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(106)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,25 %, 0,31 % и 0,44 %.
3.8. Схема за освобождаване от данък върху електроенергията
a) Правно основание
(107)
Схемата е част от Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г. След измененията по Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра на 30 юни 2011 г., беше предвидено удължаване на срока до 31 август 2011 г.
б) Право на участие
(108)
В горепосочената резолюция се изброяват категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че имат право на участие в насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г.
в) Практическо осъществяване
(109)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/възникващи в резултат на разширяване промишлени единици, установени в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира региона на щата като имащ право да се възползва от насърчителните мерки. Насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г. обаче могат да бъдат ползвани само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. от Изпълнителната агенция, а единицата, имаща право на участие, е изпълнила разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификат за право на участие се издава от Изпълнителната агенция, като той поражда действие от датата на започване на производство с търговска цел от страна на единицата, имаща право на участие.
(110)
Освобождаване от данък върху електроенергията се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период от 15 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици (ЕОU), единици в областта на информационните технологии (IТ) и биотехнологиите (ВТ) също ще бъдат освобождавани от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(111)
По време на разследването бе установено, че на едно дружество от извадката (ЕОU, установена в Махаращра) са били предоставени ползи по схемата през РП.
г) Заключение по отношение на освобождаването от данък върху електроенергията
(112)
Освобождаването от данък върху електроенергията е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(113)
Схемата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид на това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определени дружества в определен географски регион.
(114)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(115)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент, размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява от гледна точка на ползата, предоставена на получателя във връзка с разглеждания продукт, която е установена за ЗП. Този размер (числител) беше отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт на производителя износител през РП, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(116)
Ставката на субсидията, определена по тази схема през РП за засегнатото дружество, възлиза на 0,09 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(117)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,2 % до 16,5 %:
Таблица 1
Схема
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Освобождаване от данък върху електроенергията
Общо
Дружество
Viraj Profiles Vpl.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Други дружества
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Съгласно член 15, параграф 3 от основния регламент субсидийният марж за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества, включени в извадката, възлиза на 13,6 %. С цел изчисляване на среднопретегления субсидиен марж за извадката, размерът на субсидиите, установен за EOUS и освобождаването от данък върху електроенергията съгласно Схемата с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра (т.е. приложим само за ЕОЕ) бе изключен от изчислението, тъй като бе счетено, че двете съдействащи дружества, невключени в извадката, не биха попаднали в обхвата на тези схеми за субсидиране. По-специално по отношение на ЕОЕ не е възможно да се съберат ползите, свързани с ЕОU, с ползите по другите схеми. Що се отнася до освобождаването от данък върху електроенергията, то може да бъде предоставяно само на ЕОU или на дружества, установени в определени региони на Махаращра. Следователно кръгът от бенефициери по тази схема е прекалено ограничен, за да бъде считана тя за приложима за невключените в извадката дружества.
(119)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, почти 100 %. Като се има предвид високата степен на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена на равнището на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества от извадката, т.е. 16,5 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(120)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, като и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(121)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на производителите, които не заявиха интерес по време на процедурата.
(122)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От общ 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди започването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 16 по-горе, едно от дружествата реши да не оказва съдействие в разследването. Останалите оказващи съдействие дружества, подбрани в извадката, представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през РП и поради това беше сметнато, че те са представителни за индустрията на Съюза. Подбраните в извадката дружества са основните производители и са установени във Франция и Италия, където се изработва най-голям обем от разглеждания продукт.
4.2. Индустрия на Съюза
(123)
Беше прието, че всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 120 по-горе, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „индустрията на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(124)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите увреждащи фактори.
(125)
Анализът на вредата се основава на данни за индустрията на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(126)
Анализът на вредата се основава на данни на производители от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(127)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха подбрани и в извадката на прегледа с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключен на 7 януари 2012 г. (4) В рамките на посочения преглед в извадката беше включено друго дружество, което в хода на настоящото разследване не беше включено в извадката. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на прегледа с оглед изтичане на срока на действие, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за едно от дружествата. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не беше включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестиции и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление на Съюза
(128)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от подбраните в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(129)
Въз основа на това потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(130)
Като цяло потреблението на пазара на ЕС е нараснало с 9 % през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза на пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от засегнатата държава
(131)
Вносът в Съюза от Индия се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(132)
Вносът от Индия е нараснал значително (със 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+ 16 %) и през РП (+ 10 %).
5.3.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 4
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от подбрани в извадката производителите от ЕС.
(133)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % до 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(134)
За целите на анализа на подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(135)
Това сравняване на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравняването, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(136)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент, оценката на влиянието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включи оценка на всички икономически показатели, определени за индустрията на Съюза по време на разглеждания период.
5.4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Използване на капацитета
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(137)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко с 19 % през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението на Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(138)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Използването на капацитета също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.4.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(139)
В условията на нарастващо потребление (+ 9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия несвързан клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. до 36,6 % през РП. След рязкото намаляване на обема на продажбите през 2009 г. (- 20 %) той леко се е възстановил през 2010 г. и през РП.
5.4.3. Растеж
(140)
Потреблението на Съюза е нараснало с 9 % между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на индустрията на Съюза обаче са намалели за същия период, съответно с 14 % и 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.4.4. Заетост
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(141)
Поради свиващата се стопанска дейност на индустрията на Съюза, броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и ПР средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(142)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009
5.4.5. Средни цени за единица продукция в Съюза
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена за единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители.
(143)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. индустрията на Съюза е трябвало да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономически спад и рязко намаляване на цените на вноса от Индия (- 21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на индустрията на Съюза отново са нараснали.
(144)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Индустрията на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.4.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Инвестиции (EUR)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители от ЕС.
(145)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да отразява намаляването на разходите, цените на индустрията на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на индустрията на Съюза е била отрицателна от началото на съответния период. Особено през 2009 г. индустрията на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на експанзията на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да продължава да бъде отрицателна.
(146)
Паричният поток, който представлява способността на индустрията сама да финансира своите дейности, следва подобна тенденция като тази при рентабилността. Той достига най-ниското си равнище през 2009 г., след което показва тенденция към нарастване и става положителен през РП.
(147)
След като са извършени инвестиции през 2008 г. в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите намаляват с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобно отрицателно развитие в съответствие с отрицателните резултати на индустрията на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя остава отрицателна.
(148)
Развитието на рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.4.7. Стокови наличности
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на индустрията на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник:
Отговор от въпросника.
(149)
Равнището на стоковите наличности подбраните в извадката представители на индустрията на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стокови наличности в края на периода е намаляло с 8 %; След това, през 2010 г. и през РП, то нараства съответно с 8 % и 3 %.
5.4.8. Ниво на субсидийния марж
(150)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.5. Заключение относно вредата
(151)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (- 25 %), използването на капацитета (- 6 %), обемът на продажбите (- 14 %), пазарният дял (- 21 %) и заетостта (- 24 %), са се влошили по време на разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; индустрията на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно нараства през разглеждания период при цени, които постоянно подбиват тези на индустрията на Съюза.
(152)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на индустрията на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е компрометирана и способността на индустрията на Съюза да привлече капитал.
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(154)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(155)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %. Същевременно субсидираният внос от Индия е нараснал рязко с 65 %, като е увеличил пазарния си дял с 52 %.
(156)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо през 2010 г. (+ 3 %) и през РП (+ 4,7 %). От друга страна, разследването показа годишно нарастване на вноса от Индия с 16 % през 2010 г. и 10 % през РП.
(157)
Субсидираният внос от Индия е упражнил натиск върху индустрията на Съюза особено през 2009 г., когато е нараснал с 30 % в сравнение с 2008 г. и е увеличил пазарния си дял с 6,6 процентни пункта. През същата година продажбите на индустрията на Съюза са намалели с 20 %.
(158)
По отношение на натиска върху цените през 2009 г., средните цени на вноса от Индия са намалели с 21 %, което е принудило индустрията на Съюза да намали продажните си цени с 36 %. Това намаление е било по-голямо от понижаването на разходите. Това положение е довело до значително влошаване на рентабилността, която е спаднала рязко през 2009 г.
(159)
Цените на вноса от Индия са намалели общо с 9 % през разглеждания период, като през цялото време остават по-ниски от цените на вноса от другите части на света и от продажните цени на индустрията на Съюза.
(160)
Въз основа на горепосоченото бе направено заключението, че масовото нарастване на субсидирания внос от Индия на цени, които постоянно са подбивали тези на индустрията на Съюза, е изиграло решаваща роля за понесената съществена вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние, значителния спад на обема на продажбите и на пазарния дял и във влошаването на почти всички показатели за настъпването на вреда.
6.3. Въздействие от други фактори
6.3.1. Внос от други трети държави
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средни цени на вноса от други държави (EURевро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската Народна Република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската Народна Република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската Народна Република (евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник:
Евростат.
(161)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а неговият пазарен дял е нараснал с около 9 %.
(162)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската Народна Република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези страни е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да остават по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Износът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като пазарният дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(163)
Що се отнася до Малайзия се забелязва тенденция към намаляване през разглеждания период, независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Въпреки това, както е посочено по-долу, средната цена на вноса е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(164)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса от други трети държави остават доста стабилни през разглеждания период и през цялото време са над средните продажни цени на индустрията на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(165)
Въз основа на посоченото по-горе беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между влиянието на субсидирания внос от Индия и съществената вреда, претърпяна от индустрията на Съюза.
6.3.2. Икономическа криза
(166)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението на Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада на потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(167)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(168)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на субсидиран внос е възможно индустрията на Съюза да е срещнала известни трудности при справянето със спада в потреблението и увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета. Субсидираният внос обаче е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване индустрията на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(169)
Поради това, въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на индустрията на Съюза, не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и състоянието на претърпялата вреди индустрия на Съюза.
6.3.3. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Продажна цена за единица продукция (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
(170)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 9 %, а средната експортна цена - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза, се счита, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза това въздействие не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания износ и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(171)
Анализът по-горе доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на субсидирания внос на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които индустрията на Съюза продава на пазара на Съюза.
(172)
Това нарастване на обема и пазарния дял на субсидирания внос от Индия е постоянно, дори и през 2009 г., когато потреблението на Съюза е намаляло с 16 %, и съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза за същия период.
(173)
Като се започне от 2008 г., в условията на икономически спад и рязко намаляване на потреблението на Съюза, производителите износители от Индия са успели да увеличат значително своя пазарен дял. Това съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза и резкия спад на рентабилността и други финансови показатели. През разглеждания период рязкото нарастване на субсидиран внос на ниски цени от Индия, който постоянно подбива цените на индустрията на Съюза, има като цяло отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Съюза. Макар ситуацията леко да се е подобрила с наближаване на РП, индустрията на Съюза не е могла да си върне загубения пазарен дял и рентабилността остава отрицателна.
(174)
Проучването на другите известни фактори, включително икономическата криза, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, показа, че тези фактори не са нарушили установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(175)
С оглед на анализа по-горе се стигна до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Предварителна бележка
(176)
Съгласно член 31 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно вредоносното субсидиране съществуват императивни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Установяването на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(177)
Индустрията на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че по отношение повечето от показателите за настъпване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. При липсата на мерки допълнителното влошаване на състоянието на индустрията на Съюза изглежда неизбежно.
(178)
Очаква се налагането на временни изравнителни мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на индустрията на Съюза да коригира цените на продукта, предмет на разследването, по такъв начин, че те да отразяват разходите за различните съставни части и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на индустрията на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност цялостното ѝ финансово състояние.
(179)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и индустрията на Съюза ще продължи да отчита загуби. Това положение би станало непоносимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки. В допълнение към това се очаква налагането на изравнителни мерки да помогне за поддържане на заетостта, която се влошава непрекъснато през разглеждания период.
(180)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите и вносителите
(181)
В рамките на разследването не беше оказано съдействие от страна на ползватели. Беше осъществен контакт с 20 ползватели, но нито един от тях не отговори на въпросника, който им беше изпратен. Що се отнася до вносителите, бяха изпратени въпросници на два несвързани вносителя, които изразиха готовност да окажат съдействие, но не беше получен отговор.
(182)
Напомня се, че и при предишни разследвания във връзка със същия продукт съдействието от страна на ползвателите беше доста ограничено. В рамките на наскоро извършения преглед с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република и Тайван беше осъществен контакт със същите ползватели, но нито един от тях не оказа съдействие и при посоченото разследване (5).
(183)
Според жалбата влиянието върху ползвателите би било незначително ако бъдат наложени мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия, като се има предвид, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват само малка част от техните общи разходи. В жалбата беше представена приблизителна оценка за дела от разходите, който представляват скрепителните елементи от неръждаема стомана при производството на лек автомобил и на перална/съдомиялна машина. И в двата случая се стигна до заключението, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват незначителна част от общите разходи за изработването на тези продукти.
(184)
С оглед на ниското използване на капацитета на индустрията на Съюза (46 % през РП) няма да съществува риск от недостиг на предлагане на пазара, ако бъдат наложени мерки срещу вноса от Индия. Освен това съществуват и други източници за снабдяване, като внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана от други държави, на които не са наложени никакви мерки.
(185)
На последно място, нивото на предложените мерки е умерено и поради това се очаква вносът от Индия на пазара на ЕС да продължи, но на справедливи цени.
7.4. Заключение за интереса на Съюза
(186)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че според наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия.
8. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(187)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза посредством субсидирания внос.
(188)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, претърпяна от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(189)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г., т.е. преди разглеждания период, когато индустрията на Съюза все още е реализирала печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(190)
На тази основа беше изчислена цена на подобния продукт, която не нанася вреда на индустрията на Съюза. Непричиняващата вреда цена бе получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(191)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравняване на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена за целите на изчисляване на подбиването на цената, с непричиняващата вреда цена продуктите, продавани от индустрията на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравняване, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
8.2. Временни мерки
(192)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(193)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Vpl.
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Всички други дружества
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(195)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в производствените и търговските структури. Регламентът ще бъде съответно изменян по целесъобразност, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(196)
Временните констатации, направени по-горе, ще бъдат разгласени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 и с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Ставка на митото в рамките на квотата (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Махаращра
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Махаращра
3,2
B268
Дружества, изброени в приложението
13,6
B269
Всички други дружества
16,5
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2012 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 115/2012
2012 m. vasario 9 d.
kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims nustatomas laikinasis kompensacinis muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 12 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2011 m. gegužės 13 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos (toliau - Indija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių (toliau - antisubsidijų tyrimas) inicijavimą.
(2)
Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau - antidempingo tyrimas).
(3)
Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2011 m. kovo 31 d. gavus Europos pramoninių tvirtinimo detalių instituto (EIFI) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(4)
Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Indijos vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuojamo tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Indijos vyriausybė buvo pakviesta konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. Priimti abi šalis tenkinančio sprendimo nepavyko.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(5)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Indijos valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(6)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
1.2.1. Eksportuojančių Indijos gamintojų atranka
(7)
Atsižvelgiant į didelį eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu atlikti atranką subsidijavimui nustatyti.
(8)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių Indijos gamintojų prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. balandžio 1 d.-2011 m. kovo 31 d. vykdytą eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba, ir visų jų susijusių bendrovių, susijusių su nagrinėjamojo produkto gamyba ir (arba) pardavimu, pavadinimus ir veiklą.
(9)
Dėl atrinktų bendrovių taip pat konsultuotasi su susijusiomis Indijos valdžios institucijomis.
(10)
Iš viso penki eksportuojantys Indijos gamintojai, įskaitant susijusių bendrovių grupes, per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Šios bendradarbiaujančios bendrovės nurodė tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą eksportavusios nagrinėjamąjį produktą. Palyginus Eurostato importo duomenis ir nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtį tiriamuoju laikotarpiu, kurią nurodė penkios bendradarbiaujančios bendrovės, paaiškėjo, kad eksportuojančių Indijos gamintojų bendradarbiavimas prilygo beveik 100 %. Todėl atranka atlikta remiantis šių penkių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.
1.2.2. Bendradarbiaujančių Indijos bendrovių atranka
(11)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktos trys atskiros bendrovės, kurių eksportas sudarė apie 98 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties.
(12)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalimi dėl atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Indijos valdžios institucijomis. Du neatrinkti eksportuojantys gamintojai reikalavo būti įtraukiami į atranką. Tačiau atsižvelgiant į siūlomos atrankos reprezentatyvumą, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, padaryta išvada, kad nebūtina iš dalies keisti ar praplėsti atrankos.
1.2.3. Individualus neatrinktų bendrovių nagrinėjimas
(13)
Vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas pateikė prašymą atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Išnagrinėti šį prašymą pradiniu etapu būtų buvusi per didelė našta. Todėl, ar patenkinti šios bendrovės prašymą ir atlikti individualų nagrinėjimą, bus nutarta vėlesniame etape.
1.2.4. Sąjungos gamintojų atranka
(14)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.
(15)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Iš 15 Sąjungos gamintojų, apie kuriuos buvo žinoma prieš inicijuojant tyrimą, atrinktos penkios bendrovės remiantis jų pardavimo apimtimi, dydžiu ir geografine vieta Sąjungoje. Jie pagamino 37 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos per TL. Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta susipažinti su dokumentu ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Nė viena suinteresuotoji šalis pasiūlytai penkių bendrovių atrankai neprieštaravo.
(16)
Vėliau vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų bendradarbiauti atsisakė. Likusių keturių atrinktų bendrovių produkcija vis dar sudarė 32 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos per TL. Todėl atranka tebelaikyta tipiška Sąjungos pramonės atžvilgiu. Šių trijų bendrovių patalpose atlikti tikrinamieji vizitai. Šiame pirminiame tyrimo etape nuspręsta, kad ketvirtos atrinktos bendrovės pateiktiems duomenims patikrinti pakaks atlikti analizę neatliekant tikrinamojo vizito.
1.2.5. Nesusijusių importuotojų atranka
(17)
Atsižvelgiant į galimą didelį importuotojų skaičių šiame tyrime, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu atlikti importuotojų atranką. Du importuotojai per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Atsižvelgiant į nedidelį skaičių importuotojų, kurie pranešė apie save, nuspręsta atrankos netaikyti.
1.2.6. Klausimyno atsakymai ir patikrinimai
(18)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Klausimynai nusiųsti Indijos vyriausybei, atrinktiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir visiems žinomiems su tyrimu susijusiems naudotojams.
(19)
Gauti Indijos vyriausybės, atrinktų eksportuojančių gamintojų ir keturių atrinktų Sąjungos gamintojų atsakymai. Nė vienas importuotojas ar naudotojas, į kurį buvo kreiptasi, klausimyno atsakymų nepateikė.
(20)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Buvo organizuoti tikrinamieji vizitai Indijos vyriausybės Delyje ir šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija,
-
Ugivis S.A, Belley, Prancūzija.
Eksportuojantys Indijos gamintojai
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Tiriamasis laikotarpis
(21)
Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.-2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(22)
Nagrinėjamasis produktas - tam tikros Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys (toliau NPS), kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70.
2.2. Panašus produktas
(23)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indijos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės charakteristikos bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c dalyje.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. Įžanga
(24)
Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, nagrinėtos šios schemos, kurias taikant, kaip įtariama, buvo teikiamos subsidijos:
a)
muito sumažinimo leidimo schema;
b)
išankstinių leidimų schema;
c)
gamybos priemonių schema eksportui skatinti,
d)
į eksportą orientuotų įmonių schema;
e)
tikslinių produktų schema;
f)
eksporto kreditų schema;
g)
atleidimas nuo elektros mokesčio.
(25)
Pirmiau nurodytos a-b schemos yra pagrįstos Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Užsienio prekybos politikos dokumentas, susijęs su šio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, yra Užsienio prekybos politika 2009-2014 m. Be to, Užsienio prekybos politiką 2009-2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos vyriausybė nustato „Procedūrų vadovo I tome“ (toliau - PV I 2009-2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(26)
Eksporto kreditų schema, nurodyta f punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau - IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(27)
Atleidimas nuo elektros mokesčio, nurodytas g punkte, yra įtrauktas į Maharaštros vyriausybės 2007 m. Paskatų paketo schemą (2007 m. kovo 30 d. Rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8).
3.2. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
a) Teisinis pagrindas
(28)
Išsamus MSLS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 4.3 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 4 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(29)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis MSLS įgyvendinimas
(30)
Eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie apskaičiuojami kaip tam tikra produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės procentinė dalis. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal standartines išeigos normas (toliau - SIN), atsižvelgiant į tariamą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam tariamam importui taikomus muito mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar toks importo muitas buvo faktiškai sumokėtas, ar ne.
(31)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad produktus būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė, vykdydama išsiuntimo procedūrą, išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, suteiktina tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito suteikimo.
(32)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnius importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones ir produktus, kuriems taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
(33)
Prašymai dėl MSLS kreditų pateikiami elektronine forma, juos galima pateikti neribotam eksporto sandorių skaičiui. De facto nėra nustatyti galutiniai paraiškų dėl MSLS kreditų teikimo terminai. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2009-2014 m. 4.47 skyriuje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai nustatyta PV I 2009-2014 m. 9.3 skyriuje, pasibaigus paraiškų teikimo terminui gautos paraiškos gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį.
(34)
Nustatyta, kad per TL šia schema naudojosi dvi atrinktos bendrovės - Agarwal Fastners Pvt. Ltd. ir Raajratna Ventures Ltd.
d) Išvados dėl MSLS
(35)
MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas - Indijos vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos vyriausybės pajamas iš muitų, kurias ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(36)
Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina schema.
(37)
Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Konkrečiai, eksportuotojas per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(38)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinų subsidijų suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į lengvatą, kurią gavėjas gavo per TL. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per TL, sumoms.
(39)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(40)
Nagrinėjamosioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 4,70 %-6,53 % subsidijų norma.
3.3. Išankstinių leidimų schema (ILS)
a) Teisinis pagrindas
(41)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 4.1.3-4.1.14 dalyse ir PV I 2009-2014 4.1-4.30A skyriuose.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(42)
ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 43 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniams poreikiams taikomomis poschemėmis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Teisę naudotis ILS „tariamo eksporto“ poscheme turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau - EOĮ). Galiausiai teisę naudotis „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(43)
Išankstinai leidimai gali būti išduodami:
i) Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkretiems eksportuojamiems produktams gaminti. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį.
ii) Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą.
iii) Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą.
iv) Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant produktus, kuriuos ketinama parduoti Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 8.2 dalyje nurodytų kategorijų pirkėjams kaip „tariamą eksportą“. Indijos vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas į eksportą orientuotai įmonei (toliau - EOĮ) arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau - SEZ) esančiai bendrovei.
v) Išankstinio išleidimo įsakymas (IIĮ): ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;
vi) Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas patvirtina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis FT politikos 2009-2014 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).
(44)
Per TL vienai atrinktai bendrovei pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Ši bendrovė naudojosi viena iš poschemių, t. y. išankstiniais leidimais fiziniam eksportui. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.
(45)
Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2009-2014 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.
(46)
Dėl poschemės, kuria per TL naudojosi nagrinėjamoji bendrovė, t. y. fizinio eksporto poschemės: Indijos vyriausybė nustato leidžiamo importo ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau - SIN), kurios nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Importuojamos žaliavinės medžiagos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).
(47)
Be to, atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta.
(48)
Schema besinaudojanti bendrovė pildė tam tikrą gamybos ir vartojimo registrą. 23 priedėlis nebuvo tinkamai užpildytas, todėl jis negalėjo būti laikomas faktinio vartojimo registru, kaip nurodyta PV I 2009-2014 m. 4.26, 4.30 skyriuose. Faktinis vartojimas per TL nebuvo užregistruotas, todėl nebuvo galima patikrinti, inter alia, vartojimo įrašų siekiant nustatyti, kurios žaliavos naudotos eksportuojamam produktui pagaminti ir koks kiekis žaliavų sunaudotas, kaip nustatyta 23 priedėlio kopijoje. Kalbant apie 45 konstatuojamojoje dalyje nurodytus tikrinimo reikalavimus, ši bendrovė nebuvo užfiksavusi, kaip toks patikrinimas buvo atliktas. Nebuvo audito plano ar kito dokumento, įrodančio, kad atliktas auditas (pvz., audito ataskaitos), nepateikta jokios informacijos apie taikytą metodiką ir konkrečius tokiam kruopščiam darbui taikomus reikalavimus, kaip antai išsamios techninės žinios apie gamybos procesą. Dėl 23 priedėlyje nurodytos bendrovei taikytinos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos atitinkamos valdžios institucijos nesiėmė jokių veiksmų ar neatliko kontrolės. Todėl manoma, kad tiriamasis eksportuotojas nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. nuostatų.
d) Išvada dėl ILS
(49)
Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos vyriausybės finansinė parama, kuria tiriamiesiems eksportuotojams suteikta lengvata.
(50)
Be to, pagal teisės aktus aiškiai nustatyta, kad su ILS fiziniam eksportui susijusios subsidijos priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl laikomos individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.
(51)
Šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Be to, nagrinėjamojo produkto SIN buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes dėl jų formos Indijos vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti. Be to, Indijos vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).
(52)
Todėl poschemė yra kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(53)
Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kompensuotina lengvata - tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama, tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis - tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.
(54)
Subsidijos suma bendrovei, kuri naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per TL pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(55)
Nagrinėjamajai bendrovei pagal šią schemą per TL nustatyta 2,94 % subsidijų norma.
3.4. Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(56)
Išsamus GPESS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 5 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(57)
Teisę naudotis šia schema turi su finansuojančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(58)
Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas ir panaudotas gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis, t. y. 6 metai vietoj 8 nuo leidimo išdavimo dienos. GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų sudedamųjų dalių, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
(59)
Nustatyta, kad visi atrinkti eksportuojantys gamintojai per TL šia schema naudojosi.
d) Išvada dėl GPESS schemos
(60)
GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos vyriausybės finansine parama, nes ši lengvata sumažina Indijos vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai pagerina jo likvidumą.
(61)
Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone.
(62)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, kadangi jos nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus ir (arba) neįeina į tokių produktų sudėtį.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(63)
Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal įprastą praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama TL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti.
(64)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(65)
Nagrinėjamosioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 0,11 %, 0,16 % ir 0,19 % subsidijų norma.
3.5. Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)
a) Teisinis pagrindas
(66)
Išsamesnė informacija apie EOĮS pateikta Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 6 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 6 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(67)
Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, pagal EOĮS gali steigtis visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visus savo pagamintus produktus ar paslaugas. Tačiau pramonės įmonės, norinčios pasinaudoti EOĮS, privalo įvykdyti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą.
c) Praktinis įgyvendinimas
(68)
Į eksportą orientuotos įmonės gali būti įsteigtos ir įkurtos visoje Indijos teritorijoje.
(69)
Paraiškoje dėl EOĮ statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamą gamybos apimtį, planuojamą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Priėmusios bendrovės paraišką, valdžios institucijos bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Susitarimas dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal EOĮS galioja penkerius metus. Jis gali būti atnaujintas papildomiems laikotarpiams.
(70)
Pagrindinis EOĮ įsipareigojimas, nustatytas Užsienio prekybos politikoje 2009-2014 m., yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų produktų bendrą vertę.
(71)
Į eksportą orientuotos įmonės turi teisę gauti šias nuolaidas:
i)
atleidimą nuo importo muitų visų rūšių produktams (įskaitant gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms;
ii)
atleidimą nuo akcizo už produktus, perkamus iš vietos šaltinių;
iii)
pagrindinio apyvartos mokesčio už vietoje perkamus produktus kompensavimą;
iv)
galimybę iki 50 % FOB eksporto vertės produkcijos parduoti vidaus rinkoje, jeigu sumokėjus lengvatinius muitus, t. y. akcizą už galutinius produktus, gaunamos grynosios pajamos užsienio valiuta;
v)
muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinį grąžinimą;
vi)
10 metų (nuo veiklos pradžios) atleidimą nuo pajamų mokesčio, kuris pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10B skirsnį paprastai mokamas už pelną, gautą už pardavimą eksportui.
(72)
Pagal šią schemą veikiančias įmones prižiūri muitinės pareigūnai.
(73)
Šios įmonės teisiškai privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visus importuojamus produktus ir importuojamų medžiagų vartojimą bei panaudojimą, taip pat eksportą pagal PV I 2009-2014 m. atitinkamą dalį. Šie dokumentai turėtų būti reguliariai teikiami kompetentingoms Indijos valdžios institucijoms ketvirčio ir metinėse pažangos ataskaitose.
(74)
Tačiau „EOĮ jokiu metu neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimu kitoms įmonėms, pardavimu vidaus tarifų zonoje (toliau - vidaus tarifų zona arba VTZ) arba atsargomis“, kaip nurodyta PV I 2009-2014 m. atitinkamame skirsnyje.
(75)
Vidaus rinkoje parduodamų produktų išsiuntimą ir apskaitą kontroliuoja pačios bendrovės. EOĮ eksporto siuntų išsiuntimo tvarką prižiūri muitinės arba akcizų pareigūnas.
(76)
Šiuo atveju EOĮS naudojosi vienas iš atrinktų eksportuotojų. Eksportuotojas taikė schemą žaliavoms, vartojimo reikmenims ir gamybos priemonėms importuoti be muitų, produktams pirkti šalyje nemokant akcizo bei apyvartos mokesčiui susigrąžinti, taip pat parduoti dalį savo produkcijos vidaus rinkoje. Taigi eksportuotojas pasinaudojo visomis lengvatomis, išdėstytomis 71 konstatuojamosios dalies i-vi punktuose. Tačiau, kalbant apie pajamų mokesčio lengvatą pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10B dalį, atlikus tyrimą nustatyta, kad nuo 2010 m. balandžio 1 d. bendrovė nebeatitiko reikalavimų šiai lengvatai gauti. Todėl EOĮ nuostatos dėl pajamų mokesčio lengvatos šiame tyrime toliau nenagrinėtos.
(77)
Daug vėlesniame etape nustatyta, kad bendrovė, kuri veikė kaip EOĮ, pateikė išsamias pastabas apie schemą, inter alia, teigdama, kad įvairios pagal EOĮ schemą galiojančios priemonės nėra kompensuotinos subsidijos. Tuo metu išnagrinėjus šias pastabas nebuvo galima padaryti išvados, tačiau į jas bus tinkamai atsižvelgta tolesniame šio tyrimo etape.
d) Išvados dėl EOĮS
(78)
EOĮ atleidimas nuo trijų rūšių importo muitų (pagrindinio muito, muitui taikomo švietimo mokesčio ir aukštesniojo viduriniojo mokslo mokesčio) ir apyvartos mokesčio grąžinimas yra Indijos vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybė negavo pajamų, kurias būtų gavusi kitu atveju. Tai reiškia, kad EOĮ gavo lengvatą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, nes ji padidino savo likvidumą nemokėdama muitų, kurie paprastai mokami, ir gaudama kompensaciją už sumokėtą apyvartos mokestį.
(79)
Be to, EOĮ negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą.
(80)
Tačiau atleidus nuo akcizo ir jo importo muito ekvivalento nebuvo prarastos pajamos, gaunamos kitais atvejais. Akcizas ir papildomas muitas, jeigu jie sumokami, gali būti naudojami kaip kreditas tos įmonės būsimoms muitų prievolėms (vadinamasis CENVAT mechanizmas); ši sistema yra panaši į PVM ir pagal ją Indijos bendrovės gali kompensuoti pirkimo mokesčius už pardavimą mokamais mokesčiais. Dėl to šie muitai nėra galutiniai. Naudojant CENVAT kredito mechanizmą, galutinis muitas nustatomas tik pridėtinei vertei, bet ne žaliavoms.
(81)
Tai reiškia, kad tik atleidimas nuo pagrindinio muito, muitui taikomo švietimo mokesčio, aukštesniojo viduriniojo švietimo mokesčio ir pagrindinio apyvartos mokesčio kompensavimas laikomi subsidijomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. Pagal teisės aktus jos priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. EOĮ eksporto tikslas, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 6.1 skyriuje, yra conditio sine qua non norint gauti lengvatas.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(82)
Atitinkamai kompensuotina lengvata yra importo muitų, t. y. pagrindinio muito, muitui taikomo švietimo mokesčio, aukštesniojo viduriniojo švietimo mokesčio, paprastai taikomų importuojant, sumažinimas ir pagrindinio apyvartos mokesčio kompensavimas per TL.
i) Importo muitų lengvata (pagrindinio muito, muitui taikomo švietimo mokesčio, aukštesniojo viduriniojo švietimo mokesčio), pagrindinio apyvartos mokesčio žaliavoms ir vartojimo reikmenims kompensavimas
(83)
Eksportuotojui (į eksportą orientuotoms įmonėms) taikoma subsidijos suma apskaičiuota pagal nesurinktus importo muitus (pagrindinį muitą, muitui taikomą švietimo mokestį, aukštesniojo viduriniojo švietimo mokestį), taikomus visai EOĮ skirtoms importuotoms žaliavoms, ir kompensuotą apyvartos mokestį per TL. Mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti iš šios sumos pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta tvarka, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Todėl nagrinėjamajai bendrovei apskaičiuotas subsidijos skirtumas buvo 2,68 %.
ii) Importo muitų lengvata (pagrindinio muito, muitui taikomo švietimo mokesčio, aukštesniojo viduriniojo švietimo mokesčio), taikoma gamybos priemonėms
(84)
Gamybos priemonės fiziškai neįeina į pagamintų produktų sudėtį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, nagrinėjamai bendrovei suteikta lengvata apskaičiuota remiantis muito, nesumokėto už importuotas gamybos priemones, suma, paskirstyta per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį vienoje iš nagrinėtų bendrovių. Tokiu būdu apskaičiuota suma priskiriama TL ir buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį ir taip būtų nustatyta visa pagal šią schemą vartotojui suteikta lengvata. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta atitinkamai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas ir buvo skiriama, neatsižvelgiant į pagamintus, perdirbtus, eksportuotą arba vežtą kiekį. Todėl nagrinėjamajai bendrovei apskaičiuotas subsidijos skirtumas buvo 0,05 %.
(85)
Bendras subsidijų skirtumas nagrinėjamajai bendrovei pagal EOĮS sudaro 2,73 %.
3.6. Tikslinių produktų schema (TPS)
a) Teisinis pagrindas
(86)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 3.15-3.17 dalyse ir PV I 2009-2014 3.9-3.11 skyriuose.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(87)
Pagal Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 3.15.2 dalį teisę naudotis šia schema turi PV I 2009-2014 m. 37D priedėlyje nurodytų produktų eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(88)
Į PV I 2009-2014 m. 37D priedėlio sąrašą įtrauktų produktų eksportuotojas gali teikti prašymą dėl TPS muito kredito priemonės (angl. Duty Credit scrip), kuri atitinka 2 % arba 5 % FOB eksporto vertės. Tačiau specialiam tiksliniam produktui (-ams) ir (arba) sektoriui (-iams), kuriam (-iems) taikomos minėto 37D priedėlio 2 ir 5 lentelės, suteikiama teisė į muito kredito priemonę, atitinkančią 5 % FOB eksporto vertės. Šiame tyrime nagrinėjamas produktas yra įtrauktas į minėtų specialių tikslinių produktų sąrašą.
(89)
TPS yra po eksporto taikoma schema, t. y. norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Taigi bendrovė užpildo elektroninę paraišką, kurią ji pateikia atitinkamai valdžios institucijai kartu su eksporto užsakymo, sąskaitos, banko kvito, kuriame nurodomi sumokėti mokesčiai, kopijomis, važtaraščio kopija ir banko pažyma apie įvykdytą eksportą ir gautą mokėjimą arba pervedimo užsienio valiuta už laikiną įvežimą sertifikatą tiesioginių derybų dėl dokumentų atveju. Jei važtaraščio ir (arba) banko pažymos apie įvykdytą eksportą originalai buvo pateikti kartu su prašymais suteikti lengvatas pagal kitą schemą, bendrovė gali pateikti pačios patvirtintas kopijas, nurodydama atitinkamą valdžios instituciją, kuriai pateikti dokumentų originalai. Elektroninėje paraiškoje dėl TPS kreditų galima pateikti ne daugiau kaip 50 važtaraščių.
(90)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus TPS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnius importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones ir produktus, kuriems taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. TPS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesių nuo išdavimo.
(91)
Nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia schema.
d) Išvada dėl TPS
(92)
TPS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TPS kreditas - Indijos vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos vyriausybės pajamas iš muitų, kurias ji turėtų gauti. Be to, TPS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(93)
Be to, pagal įstatymus TPS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą yra laikoma individualia ir kompensuotina.
(94)
Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Konkrečiai, eksportuotojas per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai, eksportuotojas turi teisę naudotis TPS lengvatomis neatsižvelgiant į tai, ar jis bendrai importuoja kokias nors žaliavas. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja savo šalyje ir neimportuoja jokių prekių, kurios gali būti naudojamos kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TPS.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(95)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinų subsidijų suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į lengvatą, kurią gavėjas gavo per TL. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina TPS kredito suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal TPS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per TL, sumoms.
(96)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(97)
Dviem nagrinėjamosioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 4,80 % subsidijų norma.
3.7. Eksporto kreditų schema (EKS)
a) Teisinis pagrindas
(98)
Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau - IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp). BC. 06/04.02.002/2010-10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(99)
Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(100)
EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Nuo 2010 m. liepos 1 d. komerciniai bankai taiko naują bazinių palūkanų normų sistemą, taikomą visiems subjektams, kuriems suteikti išankstiniai eksporto kreditai rupijomis. Dėl EKS užsienio valiuta, Indijos rezervų bankas (IRB) nustato eksporto kreditams taikomą didžiausią palūkanų normų ribą, kuria komerciniai bankai gali apmokestinti eksportuotoją. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.
(101)
Pagal minėtą IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.
(102)
Nustatyta, kad visi atrinkti eksportuojantys gamintojai per TL šia schema naudojosi.
d) Išvada dėl EKS
(103)
Dėl EKS kredito lengvatinių palūkanų normų, nustatytų 98 konstatuojamojoje dalyje nurodytu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažėti eksportuotojo palūkanų išlaidos skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje.
(104)
Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktyje nenustatyta, kad skiriant subsidiją nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga ir dėl to jai taikoma vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria Indijos vyriausybė. IRB reguliuoja privačių įstaigų veiklą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo nustatytų sąlygų, inter alia, IRB Pagrindiniame aplinkraštyje nustatytų eksporto kreditų palūkanų normų ir IRB nuostatų, pagal kurias reikalaujama, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju teikti lengvatinio eksporto finansavimo paskolas. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas vyriausybei, o taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių vyriausybių taikomos praktikos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina priemone, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkte.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(105)
Subsidijos suma apskaičiuota remiantis skirtumu tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kuriais įmonės naudojosi per TL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už nagrinėjamosios bendrovės naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per TL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(106)
Nagrinėjamosioms bendrovėms pagal šią schemą per TL nustatyta 0,25 %, 0,31 % ir 0,44 % subsidijų norma.
3.8. Atleidimas nuo elektros mokesčio
a) Teisinis pagrindas
(107)
Ši schema yra įtraukta į Maharaštros vyriausybės 2007 m. Paskatų paketo schemą (2007 m. kovo 30 d. Rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8). 2011 m. birželio 30 d. iš dalies pakeitus Maharaštros vyriausybės 2007 m. Paskatų paketo schemą, schemos taikymo laikotarpis buvo pratęstas iki 2011 m. rugpjūčio 31 d.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(108)
Nurodytoje rezoliucijoje išvardytos pramonės šakų ir įmonių kategorijos, kurioms pagal 2007 m. schemą gali būti taikomos lengvatos.
c) Praktinis įgyvendinimas
(109)
Skatindama pramonės įmonių steigimą mažiau išsivysčiusiose teritorijose, Maharaštros vyriausybė numatė paskatų paketą, skirtą padėti pramonės įmonėms steigtis ir plėstis besivystančiame Maharaštros valstijos regione. Pagal šią schemą rezoliucijos I priede pateikta šios valstijos teritorijų, kuriose gali būti teikiamos lengvatos, klasifikacija. Tačiau lengvatos pagal 2007 m. schemą gali būti suteikiamos tik tuo atveju, jei pagal 2007 m. schemą įgyvendinančioji agentūra išduoda teisę suteikiantį pažymėjimą, o teisę naudotis lengvatomis turinti įmonė atitinka teisę suteikiančiame pažymėjime išdėstytas išlygas ir (arba) sąlygas. Teisę suteikiantį pažymėjimą išduoda įgyvendinančioji agentūra, jis pradeda galioti nuo teisę naudotis lengvatomis turinčios įmonės komercinės gamybos pradžios datos.
(110)
Nurodytose teritorijose įsteigtos naujos įmonės, turinčios teisę naudotis lengvatomis, atleidžiamos nuo elektros mokesčio 15 metų laikotarpiui. Kitose valstijos dalyse 100 % į eksportą orientuotos įmonės (EOĮ), informacinių technologijų (IT) ir biotechnologijų (BT) įmonės taip pat atleidžiamos nuo elektros mokesčio 10 metų laikotarpiui.
(111)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad viena atrinkta bendrovė, kuri yra EOĮ ir įsteigta Maharaštos valstijoje, naudojosi šia schema tiriamuoju laikotarpiu.
d) Išvada dėl atleidimo nuo elektros mokesčio
(112)
Atleidimas nuo elektros mokesčio yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos vyriausybės finansinė parama, kuria tiriamiesiems eksportuotojams suteikta lengvata.
(113)
Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, ši subsidijų schema yra laikoma konkrečiai taikoma, nes pagal teisės aktą, kuriuo vadovaujasi subsidiją suteikianti institucija, teisė naudotis šia schema suteikiama tam tikroms nurodyto geografinio regiono bendrovėms.
(114)
Todėl ši subsidija laikytina kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(115)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į su nagrinėjamuoju produktu susijusią lengvatą, kurią, kaip nustatyta, gavėjas gavo tiriamuoju laikotarpiu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimų apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą ar vežtą kiekį.
(116)
Nagrinėjamajai bendrovei pagal šią schemą per TL nustatyta 0,09 % subsidijų norma.
3.9. Kompensuotinų subsidijų suma
(117)
Remiantis lentelėje pateiktais nustatytais duomenimis bendra kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudarė 3,2 %-16,5 %:
1 lentelė
Schema
GPESS
MSLS
ILS
EOĮS
EKS
TPS
Atleidimas nuo elektros mokesčio
Iš viso
Bendrovė
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Kitos bendrovės
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas remiantis atrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytu vidutiniu svertiniu subsidijų pagal kiekvieną programą skirtumu, yra 13,6 %. Siekiant apskaičiuoti vidutinį svertinį subsidijų skirtumą atrinktoms bendrovėms, į apskaičiavimą nebuvo įtrauktos EOĮS nustatytos subsidijų sumos ir pagal Maharaštros vyriausybės Paskatų paketo schemą taikomas atleidimas nuo elektros mokesčio (t. y. taikomas tik EOĮ), nes nustatyta, kad šių subsidijų schemų taikymo sritis neapima dviejų bendradarbiaujančių neatrinktų bendrovių. Visų pirma, kalbant apie EOĮ, neįmanoma sumuoti su EOĮ susijusių išmokų ir išmokų pagal kitas schemas. Dėl atleidimo nuo elektros mokesčio, jis taikomas tik EOĮ arba įmonėms, įsteigtoms tam tikruose Maharaštros regionuose. Todėl paramos gavėjų pagal šią schemą visuma yra per maža, kad būtų taikoma neatrinktoms bendrovėms.
(119)
Dėl visų kitų Indijos eksportuotojų, Komisija pirmiausia nustatė bendradarbiavimo lygį. Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, palyginus Eurostato importo duomenis ir bendradarbiaujančių bendrovių ar grupių nurodytą nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu apimtį su tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu, nustatyta, kad eksportuojančių Indijos gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas, t. y. beveik 100 %. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, visoms nebendradarbiaujančioms bendrovėms buvo nustatyta subsidijų norma, atitinkanti atrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytą vidutinį svertinį subsidijų pagal kiekvieną programą skirtumą, t. y. 16,5 %.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos gamyba
(120)
Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(121)
Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta apie 52 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriamas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė, apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis.
(122)
Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, tiriant Sąjungos gamintojus buvo atlikta atranka. Iš penkiolikos Sąjungos gamintojų, kurie pateikė duomenis prieš inicijuojant tyrimą, buvo atrinktos penkios bendrovės. Vėliau, kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, viena bendrovė nusprendė nebendradarbiauti atliekant tyrimą. Likusių atrinktų bendradarbiaujančių bendrovių pagaminto produkto kiekis sudarė apie 32 % viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungos pagaminto produkto kiekio. Atrinktos bendrovės yra pagrindiniai gamintojai ir yra įsteigtos Prancūzijoje ir Italijoje, kur pagaminamas didžiausias nagrinėjamojo produkto kiekis.
4.2. Sąjungos pramonė
(123)
Visi žinomi Sąjungos gamintojai, nurodyti 119 konstatuojamojoje dalyje, laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
5. ŽALA
5.1. Įžanginės pastabos
(124)
Vertinant atitinkamus žalos veiksnius taip pat naudotasi atitinkamais Eurostato statistiniais importo duomenimis, skunde pateiktais duomenimis, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(125)
Žalos analizė, susijusi su makroekonominiais duomenimis, kaip antai gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas, yra pagrįsta visos Sąjungos pramonės duomenimis.
(126)
Žalos analizė, susijusi su mikroekonominiais duomenimis, kaip antai sandorių kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, atsargos ir darbo užmokestis, yra pagrįsta atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis.
(127)
Keturi atrinkti Sąjungos gamintojai taip pat buvo atrinkti atliekant antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Kinijos ir Taivano kilmės NPS, galiojimo termino peržiūrą, kuri buvo baigta 2012 m. sausio 7 d. (4). Atliekant minėtą peržiūrą buvo atrinkta kita bendrovė, kuri neatrinkta atliekant šį tyrimą. Kadangi žalos analizės ir priemonių galiojimo termino peržiūros nagrinėjamasis laikotarpis sutampa, 2008 ir 2009 m. duomenys, išskyrus minėtą bendrovę, yra tokie patys. Atskleidus 2008 ir 2009 m. duomenis, būtų įmanoma išskirti bendrovės, kuri šiuo atveju nebuvo atrinkta, duomenis. Todėl buvo indeksuoti mikro rodikliai, kaip antai, atsargos, darbo užmokestis, investicijos, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir pelningumas.
5.2. Sąjungos suvartojimas
(128)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skunde nurodyta Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, sutikrinta su atrinktų bendrovių klausimyno atsakymais, ir patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Be to, taip pat atsižvelgta į Eurostato importo nagrinėjamuoju laikotarpiu apimties duomenis.
(129)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:
2 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
101
109
Šaltinis:
Eurostato duomenys, skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai.
(130)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje padidėjo 9 %. 2008-2009 m. dėl tariamo neigiamo finansų krizės poveikio rinkai visame pasaulyje suvartojimas smarkiai sumažėjo 16 %, vėliau 2009-2010 m. jis vėl atsigavo 21 % ir nuo 2010 m. iki TL pabaigos padidėjo dar 7 %.
5.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
(131)
Importo iš Indijos į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
3 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo iš Indijos apimtis (tonomis)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeksas (2008 m. = 100)
100
130
151
165
Rinkos dalis
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
155
149
152
Šaltinis:
Eurostato duomenys ir eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymai.
(132)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indijos gerokai padidėjo (65 %). Jis labiausiai išaugo 2008-2009 m., kai importas padidėjo 30 %, o suvartojimas sumažėjo 16 %. Kasmet Indijos importas toliau didėjo: 2010 m. (+ 16 %) ir per TL (+ 10 %).
5.3.1. Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas
4 lentelė
Importas iš Indijos
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vidutinė kaina (EUR už toną)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeksas (2008 m. = 100)
100
79
85
91
Šaltinis:
Eurostato duomenys ir atrinktų ES gamintojų klausimyno atsakymai.
(133)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš Indijos kainos bendrai sumažėjo 9 %. Tai paaiškina per tą patį laikotarpį nuo 12,1 % iki 18,3 % padidėjusią Indijos rinkos dalį. Labiausiai ji didėjo 2008-2009 m., kai Indijos eksportuotojų užimama rinkos dalis padidėjo daugiau nei 6 procentiniais punktais.
(134)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Indijos importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.
(135)
Lygintos to paties prekybos lygmens sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad priverstinis kainų mažinimas buvo nuo 3 % iki 13 %.
5.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(136)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuojamo Indijos importo poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, nustatyti Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu.
5.4.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
5 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
89
75
Gamybos pajėgumai (tonomis)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
92
79
Pajėgumų naudojimas
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
98
94
Šaltinis:
visa Sąjungos pramonė.
(137)
Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba gerokai sumažėjo - 25 %. Kartu su mažėjančia paklausa 2009 m. gamyba gerokai sumažėjo 19 % ir 2010 m. atsigavo apie 10 %. Nors tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 7 %, palyginti su ankstesniais metais Sąjungos gamyba vėl sumažėjo apie 17 %.
(138)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo apie 21 %. Tuo pačiu laikotarpiu pajėgumų naudojimas taip pat sumažėjo, nuolat išlikdamas mažesnis nei 50 %.
5.4.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
6 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeksas (2008 m. = 100)
100
80
82
86
Rinkos dalis
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
81
79
Šaltinis:
visa Sąjungos pramonė.
(139)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjant suvartojimui (+ 9 %) panašaus produkto, parduoto pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, pardavimo apimtis sumažėjo 14 %. TL rinkos dalis sumažėjo nuo 46,5 % 2008 m. iki 36,6 % per TL. Smarkiai sumažėjus pardavimo apimčiai 2009 m. (- 20 %), rinkos dalis 2010 m. ir per TL šiek tiek padidėjo.
5.4.3. Augimas
(140)
Nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 %. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį atitinkamai sumažėjo 14 % ir 21 %. Tuo pačiu metu žymiai padidėjo importas iš Indijos - 65 %.
5.4.4. Užimtumas
7 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Darbuotojų skaičius
1 007
863
821
761
Indeksas (2008 m. = 100)
100
86
82
76
Našumas (vienetų/darbuotojui)
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
110
99
Šaltinis:
visa Sąjungos pramonė.
(141)
Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos, nagrinėjamuoju laikotarpiu atitinkamai buvo 24 % sumažintas darbuotojų skaičius. Nuo 2008 m. iki TL pabaigos vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 6 %.
(142)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį per metus, nežymiai sumažėjo 1 %. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, ir iki TL pradėjo atsigauti.
5.4.5. Vidutinės Sąjungos vieneto kainos
8 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
ES vieneto kaina nesusijusiems pirkėjams
(EUR už toną)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
90
98
Šaltinis:
atrinktų gamintojų klausimyno atsakymai.
(143)
Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2 %. 2009 m. dėl ekonominio nuosmukio ir smarkiai sumažėjusių importo iš Indijos kainų (- 21 %) Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas 36 %. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės kainos vėl atsigavo.
(144)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2009 m. sumažėjusios pardavimo kainos atspindėjo sumažėjusias sąnaudas, kurios, palyginti su 2008 m. lygiu, sumažėjo 18 %. Sąnaudos iš esmės mažėjo dėl sumažėjusių žaliavų, ypač nikelio, kurio kaina labai kinta, kainų. Vis dėlto 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos.
5.4.6. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
9 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Grynųjų pinigų srautas
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investicijos (EUR)
Indeksas (2008 m. = 100)
100
29
59
6
Investicijų grąža
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Šaltinis:
atrinktų ES gamintojų klausimyno atsakymai.
(145)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad net jei pardavimo kainų sumažėjimas iš dalies atspindi sąnaudų sumažėjimą, NPS importas iš Indijos darė spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios Sąjungos pramonės pelningumas buvo neigiamas. Ypač 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos. Dėl to tais metais labai sumažėjo pelningumas. Tačiau 2010 m. ir per TL pelningumas pagerėjo, tačiau išliko neigiamas.
(146)
Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija kito panašiai kaip pelningumas. 2009 m. pasiekęs žemiausią lygį, grynųjų pinigų srautas didėjo ir per TL tapo teigiamas.
(147)
2008 m. investavus į NPS gamybą, nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo apie 94 %. Panaši neigiama investicijų grąžos raidos tendencija atitiko neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu ir visada išliko neigiama.
(148)
Iš pelningumo, grynųjų pinigų srauto raidos ir žemo investicijų lygio matyti, kad atrinkti ES gamintojai didindami kapitalą patyrė sunkumų.
5.4.7. Atsargos
10 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos.
Indeksas (2008 m. = 100)
100
92
100
103
Šaltinis:
klausimyno atsakymai.
(149)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis padidėjo 3 %. 2009 m. laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 8 %, po to 2010 m. ir per TL jis padidėjo atitinkamai 8 % ir 3 %.
5.4.8. Subsidijų skirtumo dydis
(150)
Atsižvelgiant į subsidijuojamo importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
5.5. Išvada dėl žalos
(151)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo dauguma žalos rodiklių, kaip antai gamyba (- 25 %), pajėgumų naudojimas (- 6 %), pardavimo apimtis (- 14 %), rinkos dalis (- 21 %) ir užimtumas (- 24 %), vertės. Didėjant suvartojimui, pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. Pardavimo apimtis nežymiai atsigavo 2010 m. ir per TL, palyginti su 2009 m., tačiau Sąjungos pramonė nesugebėjo atgauti prarastos rinkos dalies dėl didėjančio Indijos importo, kuris nuolat augo nagrinėjamuoju laikotarpiu ir buvo vykdomas kainomis, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(152)
Be to, didelis poveikis padarytas su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą padarytas neigiamas poveikis.
(153)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(154)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalis nagrinėta, ar dėl subsidijuojamo Indijos kilmės importo Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.
6.2. Subsidijuoto importo poveikis
(155)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 9 %, o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 14 %, rinkos dalis - 21 %. Tuo pačiu subsidijuojamo importo iš Indijos kiekis smarkiai padidėjo - 65 %, padidindamas užimamos rinkos dalį 52 %.
(156)
2010 m. ir per TL didėjantis Sąjungos suvartojimas sutapo su bendruoju ekonominiu atsigavimu. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo tik nežymiai: 2010 m. (+ 3 %) ir per TL (+ 4,7). Kita vertus, atlikus tyrimą nustatyta, kad Indijos importas per metus padidėjo 16 % 2010 m. ir 10 % per TL.
(157)
Subsidijuojamas importas iš Indijos darė spaudimą Sąjungos pramonei ypač 2009 m., kuomet jis padidėjo 30 % palyginti su 2008 m., o jo užimama rinkos dalis išaugo 6,6 procentiniais punktais. Tais pačiais metais Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 20 %.
(158)
Dėl spaudimo kainoms 2009 m. vidutinės importo iš Indijos kainos sumažėjo 21 %, priversdamos Sąjungos pramonę mažinti savo pardavimo kainas 36 %. Jos sumažintos labiau nei sąnaudos. Dėl to smarkiai pablogėjo pelningumas, kuris stipriai sumažėjo 2009 m.
(159)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos kainos bendrai sumažėjo 9 %, visuomet išlikdamos mažesnės nei importo iš kitų pasaulio rinkų kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos.
(160)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad labai padidėjęs subsidijuojamas importas iš Indijos, vykdomas kainomis, dėl kurių nuolat buvo mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią rodo jos bloga finansinė padėtis, labai sumažėjusi pardavimo apimtis ir rinkos dalis ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimas.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
11 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis tonomis
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeksas (2008 m. = 100)
100
75
109
118
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
107
109
Vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos (EUR už toną)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeksas (2008 m. = 100)
100
97
95
97
Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)
13 712
9 810
9 611
9 966
Importo iš Malaizijos rinkos dalis
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Vidutinė importo iš Malaizijos kaina (EUR už toną)
4 203
2 963
3 324
3 633
Importo iš Filipinų apimtis (tonomis)
7 046
5 406
15 576
18 149
Importo iš Filipinų rinkos dalis
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Vidutinė importo iš Filipinų kaina (EUR už toną)
4 645
3 474
3 714
3 912
Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis (tonomis)
2 332
2 452
3 217
3 288
Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos rinkos dalis
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Vidutinė importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kaina (EUR už toną)
4 004
4 561
5 272
5 648
Importo iš Taivano apimtis (tonomis)
4 304
3 703
6 451
6 640
Importo iš Taivano rinkos dalis
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Vidutinė importo iš Taivano kaina (EUR už toną)
5 092
4 719
4 755
4 943
Šaltinis:
Eurostatas.
(161)
Remiantis Eurostato duomenimis, kitų trečiųjų šalių kilmės NPS importo į Sąjungą apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %. Tuo pačiu metu vidutinės importo iš tų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 3 %, o užimama rinkos dalis padidėjo apie 9 %.
(162)
Nuo 2005 m. lapkričio 19 d. iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano importuojamoms NPS buvo taikomos antidempingo priemonės. Nepaisant šių priemonių iš šių šalių importas nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, nors užimamos rinkos dalys išliko palyginti nedidelės - atitinkamai 2,5 % ir 5,1 % per TL. Kiti pagrindiniai importo šaltiniai yra Filipinai ir Malaizija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjo importas iš Filipinų, jų rinkos dalis išaugo nuo 5,8 % 2008 m. iki 13,8 % per TL.
(163)
Dėl Malaizijos, nagrinėjamuoju laikotarpiu vyravo mažėjimo tendencija, tačiau per TL importas vis dar sudarė 7,6 % rinkos dalies. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo iš Filipinų apimtis. Tačiau, kaip pirmiau minėta, vidutinė importo kaina buvo daug didesnė (t. y. apie 20 %) nei vidutinė Indijos NPS kaina.
(164)
Dėl importo kainų, vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko palyginti stabilios ir visada buvo didesnės nei vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos ar vidutinės importo iš Indijos kainos.
(165)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių subsidijuojamo importo iš Indijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.
6.3.2. Ekonomikos krizė
(166)
Iš dalies galima paaiškinti, kad Sąjungos suvartojimo sumažėjimą 2009 m. lėmė ekonomikos krizė. Tačiau pažymėtina, kad nepaisant 2009 m. 16 % sumažėjusio suvartojimo, Indijos importo apimtis padidėjo 30 %.
(167)
2010 m. ir per TL didėjantis Sąjungos suvartojimas sutapo su bendruoju ekonominiu atsigavimu. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo tik nežymiai - 2010 m. 3 % ir 4,7 % per TL. Tai prilyginama metiniam Indijos importo padidėjimui atitinkamai 16 % ir 10 %.
(168)
Įprastomis ekonomikos sąlygomis ir nesant didelio spaudimo kainoms ir padidėjusio importo lygio dėl subsidijuojamo importo, Sąjungos pramonė galėjo patirti sunkumų dėl mažėjančio suvartojimo ir pastovių vieneto gamybos sąnaudų padidėjimo (dėl sumažėjusio pajėgumų naudojimo). Tačiau subsidijuojamas importas sustiprino ekonomikos nuosmukio poveikį, ir net bendrojo ekonomikos atsigavimo laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti dėl Indijos importo prarastos rinkos dalies.
(169)
Todėl, nors 2008-2009 m. ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas subsidijuojamo importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
6.3.3. Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas
12 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimas eksportui (tonomis)
967
689
933
884
Indeksas (2008 m. = 100)
100
71
97
91
Vieneto pardavimo kaina (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
84
90
(170)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo eksportui apimtis sumažėjo 9 %, o vidutinė eksporto kaina - 10 %. Nors negalima atmesti, kad neigiama eksporto veiklos rezultatų tendencija galėjo toliau daryti neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, laikoma, kad atsižvelgiant į mažą su pardavimu Sąjungos rinkoje susijusio eksporto apimtį, dėl poveikio subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos priežastinis ryšys nenutrūksta.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(171)
Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo Indijos kilmės subsidijuojamo importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Be to, nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje.
(172)
Subsidijuojamo Indijos importo apimtis ir rinkos dalis nuolat didėjo (net 2009 m., kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 16 %), ir sutapo su neigiama Sąjungos pramonės rinkos dalies raidos tendencija panašiu laikotarpiu.
(173)
Nuo 2008 m. lėtėjant ekonomikos augimui ir smarkiai mažėjant Sąjungos suvartojimui eksportuojantys Indijos gamintojai sugebėjo žymiai padidinti jų užimamos rinkos dalį. Tai sutapo su neigiama Sąjungos pramonės rinkos dalies raidos tendencija ir staigiu pelningumo ir kitų finansinių rodiklių verčių sumažėjimu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjantis Indijos subsidijuojamo importas mažomis kainomis, dėl kurio Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas, apskritai turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės finansinei padėčiai. Net jei padėtis šiek tiek pagerėjo iki TL pradžios, Sąjungos pramonė nesugebėjo atgauti prarastos rinkos dalies, o pelningumas liko neigiamas.
(174)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant ekonomikos krizę, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto subsidijuojamo importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio.
(175)
Remiantis pirmiau nurodyta analize, padaryta laikina išvada, kad dėl subsidijuojamo importo iš Indijos Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Pirminė pastaba
(176)
Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(177)
Sąjungos pramonei dėl subsidijuojamo importo iš Indijos padaryta materialinė žala. Primenama, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau neišvengiamai blogėtų.
(178)
Tikimasi, kad nustačius laikinuosius kompensacinius muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos veiksmingos prekybos sąlygos ir kad nagrinėjamojo produkto kainos bus nustatytos atsižvelgiant į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai.
(179)
Priemonių nenustačius Sąjungos pramonė gali toliau prarasti rinkos dalį ir liktų nuostolinga. Vidutinės ar ilgalaikės trukmės laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Atsižvelgiant į patirtus nuostolius ir aukštą investicijų į gamybą lygį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje galima manyti, kad nenustačius priemonių dauguma Sąjungos gamintojų negalėtų susigrąžinti investicijų. Be to, manoma, kad nustačius kompensacines priemones būtų lengviau išsaugoti užimtumą, kuris nuolat blogėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(180)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius kompensacinius muitus nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
7.3. Naudotojų ir importuotojų interesai
(181)
Atliekant šį tyrimą naudotojai nebendradarbiavo. Kreiptasi į 20 naudotojų, tačiau nė vienas nepateikė jiems siųstų klausimynų atsakymų. Dėl importuotojų, klausimynai buvo nusiųsti dviem nesusijusiems importuotojams, kurie pareiškė norą bendradarbiauti, tačiau atsakymų negauta.
(182)
Primenama, kad kaip ir atliekant ankstesnį tyrimą dėl to paties produkto, naudotojai bendradarbiavo labai mažai. Neseniai atliekant antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės NPS, galiojimo termino peržiūrą, buvo kreiptasi į tuos pačius naudotojus, tačiau nė vienas iš jų per minėtą tyrimą nebendradarbiavo (5).
(183)
Skundo pateikėjo nuomone, jei priemonės būtų nustatytos importuojamoms NPS iš Indijos, poveikis naudotojams būtų labai nedidelis, nes NPS sudaro tik mažą jų bendrų sąnaudų dalį. Skunde buvo pateikta apytikriai apskaičiuota NPS sąnaudų, susijusių su automobilio ir skalbimo mašinos ir (arba) indaplovės gamyba, dalis. Abiem atvejais padaryta išvada, kad NPS sudaro labai mažą bendrų šių produktų gamybos sąnaudų dalį.
(184)
Iš Indijos importuojamam produktui nustačius priemones, pavojaus dėl pasiūlos rinkoje trūkumo nebūtų, nes Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas yra mažas (46 % per TL). Be to, esama kitų tiekimo šaltinių, kaip antai NPS importuojamos iš kitų šalių, kurioms netaikomos priemonės.
(185)
Galiausiai, siūlomų priemonių lygis yra nedidelis, todėl tikimasi, kad iš Indijos produktai ir toliau bus importuojami į ES rinką, tik sąžiningomis kainomis.
7.4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(186)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
8. LAIKINOSIOS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(187)
Atsižvelgiant į išvadas dėl subsidijavimo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias kompensacines priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro subsidijuojamas importas.
(188)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus subsidijų skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto subsidijų skirtumo.
(189)
Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuojamo importo, panašų produktą parduodama Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant subsidijuojamo importo, turėtų būti nustatytas pagal vidutinį atrinktų Sąjungos gamintojų ikimokestinio pelno dydį 2007 m., t. y. iki nagrinėjamojo laikotarpio, kai pramonė vis dar buvo pelninga. Todėl manyta, kad 7 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo subsidijavimo.
(190)
Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą.
(191)
Tuomet remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių Indijos gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir nežalingos Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų kaina per TL, palyginimu nustatyta, kad reikia padidinti kainą. Taigi visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti vidutinės visos CIF importo vertės procentine dalimi.
8.2. Laikinosios priemonės
(192)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi importuojamiems Indijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš subsidijų ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(193)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, kompensacinio muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su subsidijų skirtumais. Todėl siūlomos tokios kompensacinio muito normos:
Bendrovė
Subsidijų skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinojo kompensacinio muito norma
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Visos kitos bendrovės
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(195)
Visi prašymai taikyti šias atskirai bendrovei nustatytas kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (6), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportui, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
9. ATSKLEIDIMAS
(196)
Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl kompensacinių muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, nustatomas laikinasis kompensacinis muitas.
2. Laikinojo kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Muito norma (%)
Papildomas TARIC kodas
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra
3,2
B268
Priede išvardytos bendrovės
13,6
B269
Visos kitos bendrovės
16,5
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 30 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 31 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas keturis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 9 d.