РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 500/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 13 юни 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът е страна по Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (наричана по-долу „Конвенцията“).
(2)
На своята 16-та специална среща през 2008 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (наричана по-долу „ICCAT“) прие Препоръка 08-05 за установяване на нов план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, който заменя предишния план за възстановяване, приет през 2006 г. Преди Препоръка 08-05 да породи действие, беше приет Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета (3).
(3)
На своята 17-та специална среща през 2010 г. ICCAT прие Препоръка 10-04 за изменение на многогодишния план за възстановяване на ресурсите от червен тон. С оглед възстановяване на запасите Препоръка 10-04 предвижда допълнително намаляване на общия допустим улов и засилване на мерките за понижаване на риболовния капацитет и за засилване на мерките за контрол, най-вече по отношение на операциите по прехвърляне и поставяне в клетки, както и предвижда през 2012 г. от страна на Постоянния комитет за изследвания и статистика (SCRS) да бъдат разработени допълнителни консултации за установяване на местата за размножаване и за създаване на резервати.
(4)
Препоръка 10-04 е задължителна за Съюза.
(5)
В допълнение към това, някои разпоредби от Регламент (ЕО) № 302/2009 вече не са актуални и следва да бъде заличени. Други разпоредби следва да бъдат осъвременени, за да отразяват промените в законодателството, и по-специално тези, които произтичат от приемането на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (4).
(6)
За да бъдат осигурени еднакви условия за операциите по прехвърляне, операциите по поставяне в клетки и за записването и докладването на дейности, свързани с капани за риба тон, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (5).
(7)
Понятието „Общност“, използвано в постановителната част на Регламент (ЕО) № 302/2009, следва да бъдат променено с оглед отчитането на влизането в сила на Договора от Лисабон на 1 декември 2009 г.
(8)
Препоръка 10-04 породи действие на 13 август 2011 г. При все това всички договарящи страни по конвенцията, включително Съюзът, се споразумяха да прилагат разпоредбите относно обезпечаването с наблюдатели, което в случая със Съюза се гарантира от държавите-членки, считано от 1 януари 2011 г. Следователно уместно е съответстващите разпоредби от настоящия регламент да се прилагат с обратно действие, считано от 1 януари 2011 г.
(9)
С оглед на гореизложеното Регламент (ЕО) № 302/2009 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 302/2009 се изменя, както следва:
(1)
В член 1, член 4, параграф 13, член 9, параграфи 3, 4, 5, 8, 9 и 10, член 11, параграф 1, член 14, параграф 4, член 15, параграф 3, член 18, параграф 2, член 21, параграфи 1 и 4, член 23, параграф 6, член 29, параграфи 1, 3, 4 и 5, член 31, параграф 4 и член 34, параграфи 2 и 3, съществителното име „Общност“ или съответното прилагателно се заменят със съществителното име „Съюз“ или със съответното прилагателно и се извършват всички необходими и произтичащи от тази замяна граматични корекции.
(2)
В член 1 третият параграф се заменя със следното:
„Целта на плана за възстановяване, който е в сила от 2007 г. до края на 2022 г., е да се постигне биомаса, отговаряща на максималния устойчив улов, с вероятност от най-малко 60 %.“
(3)
Член 2 се изменя, както следва:
а)
буква г) се заменя със следното:
„г)
„допълнителен кораб“ означава всеки кораб, използван за транспортиране на мъртва риба червен тон (непреработена) от клетка или от капан за риба тон до определено пристанище или кораб за преработка;“;
б)
буква з) се заменя със следното:
„з)
„дейности по прехвърляне“ означава:
i)
всяко прехвърляне на жив червен тон от мрежата на кораб за улов в транспортна клетка;
ii)
всяко прехвърляне на жив червен тон от транспортна клетка в друга транспортна клетка;
iii)
всяко прехвърляне на клетка с червен тон от кораб влекач в друг кораб влекач;
iv)
всяко прехвърляне на мъртъв червен тон от транспортна клетка на допълнителен кораб;
v)
всяко прехвърляне от рибно стопанство за червен тон или от капан за риба тон на кораб за преработка или на транспортен кораб или всяко прехвърляне на клетка, съдържаща червен тон, от едно рибно стопанство в друго;
vi)
всяко прехвърляне на жив червен тон от капан за риба тон в транспортна клетка.“;
в)
буква л) се заменя със следното:
„л)
„отглеждане“ означава поставяне на червен тон в клетки за повече от шест месеца с цел увеличаване на биомасата;“;
г)
добавя се следната буква:
„р)
„отговорна държава-членка“ и „държава-членка, отговаряща за“ означава държавата-членка на флага или държавата-членка, под чиято юрисдикция са капанът за риба тон или рибното стопанство, или, ако рибното стопанство или капанът за риба тон се намират в открито море - държавата-членка, в която са установени капанът или операторът на рибното стопанство;“.
(4)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 4 се заменя със следното:
„4. Не по-късно от 30 септември всяка година държавите-членки предават на Комисията временния годишен риболовен план относно следващата година. Комисията събира временните годишни национални риболовни планове и ги включва в риболовния план на Съюза, който се предава на секретариата на ICCAT за одобрение от ICCAT.
Държавите-членки предават на Комисията окончателния годишен риболовен план не по-късно от 31 януари всяка година. Комисията събира окончателните годишни национални риболовни планове и ги включва в риболовния план на Съюза, който се предава до секретариата на ICCAT в срок до 1 март всяка година.“;
б)
параграфи 12 и 14 се заличават.
(5)
Член 5 се изменя, както следва:
а)
параграф 7 се заменя със следното:
„7. Без да се засяга параграф 6, риболовният капацитет, посочен в параграфи 2 и 4 и в член 9, се намалява, така че:
а)
до началото на 2010 г. за всяка държава-членка да се отстрани най-малко 25 % от несъответствието между нейния риболовен капацитет и нейния риболовен капацитет, съизмерим с квотата ѝ;
б)
до началото на 2011 г. за всяка държава-членка да се отстрани най-малко 75 % от несъответствието между нейния риболовен капацитет и нейния риболовен капацитет, съизмерим с квотата ѝ;
в)
до началото на 2012 г. за всяка държава-членка да се отстрани най-малко 95 % от несъответствието между нейния риболовен капацитет и нейния риболовен капацитет, съизмерим с квотата ѝ;
г)
до началото на 2013 г. за всяка държава-членка да се отстрани 100 % от несъответствието между нейния риболовен капацитет и нейния риболовен капацитет, съизмерим с квотата ѝ.
Изчисляването на риболовния капацитет се извършва въз основа на равнищата на улова за категориите кораби в съответствие с методиката, одобрена по време на годишната среща на ICCAT през 2009 г.
Това изискване за намаляване не се прилага за държава-членка, която докаже, че нейният риболовен капацитет е съизмерим с квотата ѝ.“;
б)
параграф 9 се заменя със следното:
„9. Всяка държава-членка изготвя план за управление на риболовния капацитет за 2010-2013 г. Този план се изпраща на Комисията до 15 август 2009 г. и включва информацията, посочена в параграфи 2, 4, 6 и 7. Планът също така включва подробна информация за методите, използвани от държавите-членки наред с бракуването, за отстраняване на свръхкапацитета. При необходимост планът се преразглежда и представя на Комисията не по-късно от 15 август всяка година.
Комисията събира националните планове за управление и ги включва в плана на Съюза за управление на риболовния капацитет, който се предава на ICCAT за обсъждане и одобрение.“
(6)
Член 7 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Риболовът на червен тон с мрежа гъргър се забранява в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море през периода от 15 юни до 15 май.“;
б)
параграф 6 се заличава.
(7)
Член 14, параграф 2 се заменя със следния текст:
„2. Не се приема подаване на документи със задна дата. Последващи изменения в списъците, посочени в параграф 1, през една календарна година се приемат единствено ако нотифициран риболовен кораб е възпрепятстван да участва поради легитимни оперативни причини или поради форсмажорни обстоятелства. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират Комисията за този факт и предоставят:
а)
пълни подробности относно кораба или корабите за улов, предназначени да заменят кораба, посочен в параграф 1; както и
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.“
(8)
Член 18, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. В допълнение към спазването на членове 14, 15, 23 и 24 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (6) капитанът на кораб за улов на ЕС вписва в бордовия дневник, ако е приложимо, информацията, изброена в приложение II от настоящия регламент.
(9)
В член 19, параграф 1 се добавя следната алинея:
„Не се разрешават съвместни риболовни операции с други ДС.“
(10)
Член 22 се заменя със следния текст:
„Член 22
Дейности по прехвърляне
1. Преди всяка дейност по прехвърляне капитанът на кораб за улов или кораб влекач, или операторът на рибното стопанство или на капана за риба тон, от които се извършва това прехвърляне, изпраща на компетентните органи на съответната отговорна държава-членка предварително уведомление за прехвърляне, съдържащо:
а)
името на кораба за улов, рибното стопанство или капана за риба тон, заедно с регистрационния номер на ICCAT;
б)
очаквания час на прехвърляне;
в)
оценка на количеството червен тон за прехвърляне;
г)
информация за местоположението (географска ширина/дължина), където ще се извърши прехвърлянето, както и установимите номера на клетките;
д)
името на приемащия кораб влекач, броя на теглените клетки и, по целесъобразност, регистрационния номер на ICCAT;
е)
пристанището, рибното стопанство или клетката, за които е предназначен червеният тон.
2. Органите на отговорната държава-членка решават за всяка дейност по прехвърляне дали да дадат разрешение. За тази цел на капитана на риболовния кораб, на оператора на капана за риба тон или съответно на оператора на рибното стопанство се издава и се съобщава уникален идентификационен номер. Когато разрешението е предоставено, този номер съдържа трите букви на кода на ДС, четири цифри за съответната година и трибуквено обозначение „AUT“ (authorisation - разрешение), следвани от последователни номера. При отказ за издаване на разрешение този номер съдържа трите букви на кода на ДС, четири цифри за съответната година и трибуквено обозначение „NEG“ (отказ), следвани от последователни номера. Операциите за прехвърляне не могат да започнат без предварително разрешение.
Разрешението за прехвърляне се издава или се отказва от държавата-членка, отговаряща за кораба за улов, за кораба влекач, рибното стопанство или капана за риба тон, в срок от 48 часа след подаване на предварителното уведомление за прехвърляне. Държавата-членка не издава разрешение за прехвърляне, ако при получаване на предварителното уведомление за прехвърляне прецени, че:
а)
корабът за улов или капанът за риба тон, декларирали, че са уловили рибата, не разполагат с достатъчна квота;
б)
корабът за улов или операторът на капана за риба тон не са докладвали надлежно за количеството риба или не е било издадено разрешение за съответния улов и същият не е приспаднат при изразходване на квотата, която може да бъде приложена в този случай;
в)
корабът за улов, който е декларирал, че е уловил рибата, няма разрешение за риболов на червен тон, или
г)
корабът влекач, който е декларирал, че приема прехвърлянето на рибата, не фигурира в регистъра на ICCAT за всички други риболовни кораби (с изключение на кораби за улов) с разрешение да извършват дейности по отношение на червен тон, посочен в член 14, параграф 3, или не е оборудван със система за наблюдение на корабите (VMS).
3. При отказ за прехвърляне:
а)
държавата-членка, отговаряща за кораба за улов, издава заповед за връщане, уведомява капитана на кораба за отказа за прехвърляне и нарежда уловената риба да бъде върната в морето;
б)
капитанът на кораба за улов, операторът на рибното стопанство или операторът на капана за риба тон връщат рибата в морето;
в)
връщането на червения тон в морето се записва с видеокамера и се извършва в присъствието на регионален наблюдател на ICCAT, който изготвя и изпраща доклад, придружен от видеозаписа, до секретариата на ICCAT.
4. В края на операцията за прехвърляне капитанът на кораба за улов, операторът на капана за риба тон или операторът на рибното стопанство попълва и изпраща на компетентните органи на отговорната държава-членка декларацията на ICCAT за прехвърляне в съответствие с формата, посочен в приложение VIIIa.
Компетентните органи на държавата-членка, отговаряща за кораба, стопанството или капана за риба тон, от които се извършва прехвърлянето, номерират формулярите за декларацията за прехвърляне. Системата за номериране включва трибуквения код на ДС, следван от четири цифри, обозначаващи годината, и три последователни номера, следвани от трите букви ITD (CPC-20**/xxx/ITD).
Прехвърлянето на рибата е съпроводено от оригиналната декларация за прехвърляне. Капитанът на кораба за улов, операторът на капана за риба тон, капитанът на кораба влекач или операторът на рибното стопанство съхраняват копие на декларацията.
5. Капитаните на корабите, извършващи операции за прехвърляне (в това число кораби влекачи), отразяват ежедневно в своя бордови дневник теглото и броя на прехвърлената риба, заедно с името, флага и регистрационния номер на ICCAT на кораба за улов, името и регистрационния номер на ICCAT на всеки друг кораб, участващ в операцията, датата и местоположението на прехвърлянето и стопанството, за което е предназначена рибата. Бордовият дневник съдържа данни за всички прехвърляния, извършени през риболовния сезон. Той се съхранява на борда и е достъпен за инспекция по всяко време.
6. Разрешението за прехвърляне от отговорната държава-членка не предопределя разрешението за операцията за поставяне в клетки.
7. Капитанът на кораба за улов, операторът на рибното стопанство или операторът на капана за риба тон, който прехвърля червен тон, взема мерки операциите по прехвърлянето да се наблюдават с видеокамера във водата.
Правят се по две копия на всеки видеозапис на прехвърлянията. Едното се предава на регионалния наблюдател, а другото - съответно на наблюдателя на ДС или националния наблюдател на борда на кораба влекач. Копието, предадено на наблюдателя на ДС или на националния наблюдател, придружава декларацията за прехвърляне и свързания с нея улов, за който се отнася. В началото или в края на всеки видеозапис се показва номерът на декларацията на ICCAT за прехвърляне. Часът и датата на записа са видни през цялото време за всеки видеозапис. При поискване от страна на Комисията държавите-членки предоставят на Научния комитет на ICCAT копия от видеозаписите.
8. Регионалният наблюдател на ICCAT на борда на кораба за улов, посочен в програмата за регионални наблюдатели на ICCAT (приложение VII), записва и докладва за провежданите операции за прехвърляне, проверява местоположението на кораба за улов, когато последният участва в операции за прехвърляне, наблюдава и оценява прехвърления улов и проверява въведената информация в предварителното разрешение за прехвърляне, посочено в параграф 2 и в декларацията за прехвърляне на ICCAT, посочена в параграф 4.
В случай че броят и/или средното тегло, посочени в приблизителната оценка на регионалния наблюдател, надвишават с 10 % или повече заявеното от капитана на кораба за улов, държавата-членка, отговаряща за кораба за улов, започва разследване, което приключва преди момента на поставяне в клетки в рибното стопанство. Преди да станат известни резултатите от това разследване, не се разрешава поставянето в клетки и заверяването на раздела за улова в документа за улов на червен тон.
9. Регионалният наблюдател на ICCAT подписва декларацията на ICCAT за прехвърляне и изписва ясно името си и ICCAT номера. Той се уверява, че декларацията за прехвърляне на ICCAT е попълнена правилно и е изпратена на капитана на кораба влекач.
В края на операцията за прехвърляне на риболовния кораб операторът на капана за риба тон попълва и изпраща на компетентните органи на своята държава-членка на флага декларацията на ICCAT за прехвърляне в съответствие с формата, определен в приложение IV.
10. Комисията може да приема актове за изпълнение за установяване на подробни правила относно операциите по прехвърляне съгласно параграфи 2 и 7 от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с посочената в член 38а процедура по разглеждане.“
(11)
Член 24 се заменя със следния текст:
„Член 24
Операции за поставяне в клетка
1. В рамките на една седмица от извършването на операцията за поставяне в клетки държавата-членка, отговаряща за рибното стопанство, изпраща заверен от наблюдател доклад за поставяне в клетки до държавата-членка или до ДС, под чийто флаг плава корабът, уловил червения тон, както и до Комисията. Комисията незабавно препраща тази информация на секретариата на ICCAT. Докладът съдържа информацията, включена в декларацията за поставяне в клетки, определена в Препоръка на ICCAT 06-07 относно отглеждането на червен тон.
2. Преди всяка операция за поставяне в клетки компетентният орган на държавата-членка, отговаряща за рибното стопанство, уведомява отговорната държава-членка или ДС, под чийто флаг плава корабът за улов, относно прехвърлянето в клетки на количествата, уловени от корабите за улов под неин флаг.
3. Държавата-членка, отговаряща за кораба за улов, изисква от държавата-членка или ДС, отговаряща за рибното стопанство, да пристъпи към задържане на улова и връщане на рибата в морето в съответствие с процедурата, посочена в член 22, параграф 3, ако при получаване на информацията, посочена в параграф 2, тя счита, че:
а)
корабът за улов, който е декларирал, че е уловил рибата, няма достатъчна квота за червения тон, поставен в клетката;
б)
количеството риба не е било надлежно докладвано от страна на кораба за улов и не е било взето предвид при изчисляването на квотата, която може да се приложи;
в)
корабът за улов, който е декларирал, че е уловил рибата, няма разрешение за риболов на червен тон.
4. Операцията за поставяне в клетки не започва без предварителното разрешение на ДС на флага или държавата-членка, отговаряща за кораба за улов.
Червеният тон се поставя в клетки преди 31 юли, освен ако държавата-членка или ДС, отговаряща за получаващото рибата стопанство, предостави обосновани причини, в това число форсмажорни обстоятелства, които придружават доклада за поставяне в клетки при неговото подаване
5. Държавата-членка, отговаряща за рибното стопанство, предприема необходимите мерки, за да забрани поставянето в клетки с цел отглеждане или угояване на червен тон, които не са придружени от документацията, изисквана от ICCAT, в това число документацията, изисквана по силата на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 640/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2010 г. за създаване на програма за документацията за улова на червен тон (Thunnus thynnus) (7). Тази документация трябва да бъде точна, пълна и заверена.
6. Отговорната държава-членка или отговорната ДС издава или отказва разрешението за поставяне в клетки в срок от 48 часа след подаване на информацията, посочена в параграф 2. В случай че поставянето в клетки не е разрешено, държавата-членка или ДС, отговаряща за кораба за улов, издава заповед за връщане, адресирана съответно до държавата-членка или ДС, отговаряща за кораба влекач, и/или до държавата-членка или ДС, отговаряща за рибното стопанство, в съответствие с процедурите, установени в член 22, параграф 3.
7. Държавата-членка, отговаряща за рибното стопанство, взема мерки дейностите за поставяне в клетки да се наблюдават с видеокамера във водата.
За всяка операция за поставяне в клетки се прави по един видеозапис. В началото или в края на всеки видеозапис се показва номерът на декларацията на ICCAT за прехвърляне. Часът и датата на записа са видни през цялото време за всеки видеозапис.
8. В случай че броят или средното тегло, посочени в приблизителната оценка на регионалния наблюдател, надвишават с 10 % или повече заявеното от оператора на рибното стопанство, държавата-членка, отговаряща за стопанството, в сътрудничество с държавата на флага на кораба за улов, предприема разследване. Преди да станат известни резултатите от това разследване не се разрешава прибирането на улова от стопанството и заверяването на раздела за отглеждане в документа за отглеждане на червен тон.
Ако разследването не приключи в рамките на 10 работни дни или ако резултатите от него покажат, че броят или средното тегло на червения тон надвишава с повече от 10 % декларираното от оператора на рибното стопанство, ДС на флага или държавата-членка, отговаряща за кораба за улов, издава заповед за връщане в морето на броя или теглото излишна риба.
Държавата-членка, отговаряща за рибното стопанство, взема мерки, за да гарантира, че операторът на рибното стопанство изпълнява заповедта за връщане в рамките на 48 часа след пристигането на регионалния наблюдател. Връщането на рибата се извършва в съответствие с процедурите, установени в член 22, параграф 3.
В случай че крайната приблизителна оценка към момента на поставянето в клетки в рибното стопанство е по-голяма от крайната приблизителна оценка към момента на първото прехвърляне от кораба за улов, държавата-членка или ДС, отговаряща за кораба за улов, взема решение за окончателния дял от квотата, който ще утвърди в съответния документ (документи) за улов на червен тон.
9. Държавите-членки предприемат пилотни изследвания, за да набележат начини за изготвяне на по-адекватни приблизителни оценки за броя и теглото на червения тон на мястото на улов и поставяне в клетки, включително чрез използването на стереоскопични системи, и докладват за резултатите на Научния комитет на ICCAT. Създава се програма за вземане на проби и/или алтернативна програма, приложима към момента на поставяне в клетки, за да се подобрят приблизителните оценки за броя и теглото на рибата, поставена в клетки.
10. Комисията може да приема актове за изпълнение за установяване на подробни правила относно операциите по поставяне в клетки съгласно параграфи 6, 7, 8 и 9 от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с посочената в член 38а процедура по разглеждане.
(12)
В член 25, параграф 1 се добавят следните алинеи:
„Предаването на данни от VMS до ICCAT от страна на риболовните кораби, които са включени в регистъра на ICCAT за корабите за улов с разрешение за активен улов на червен тон посочен в член 14, параграф 3, започва най-малко 15 дни преди откриване на риболовния сезон и продължава най-малко 15 дни след неговото закриване, освен в случаите, когато до Комисията предварително бъде изпратено искане за изваждане на кораба от корабния регистър на ICCAT.
С оглед на контрола предаването на данни от VMS от страна на кораби за улов с разрешение да извършват активен улов на червен тон не се прекъсва, когато корабите са в пристанище, освен в случаите, когато е налице система за сигнализиране за влизане и излизане от пристанище.
Риболовните кораби, включени в регистъра на ICCAT за всички други риболовни кораби (с изключение на кораби за улов) с разрешение да извършват дейности по отношение на червен тон, посочен в член 14, параграф 3, предават данни от VMS на ICCAT през целия период на действие на разрешението.“
(13)
Член 26 се заменя със следния текст:
„Член 26
Записване и докладване на дейности, свързани с капани
1. Уловът с капан се записва след приключването на всяка риболовна операция с капани за риба тон и се съобщава по електронен път или по друг начин на компетентния орган на държавата-членка, отговаряща за капана, в срок от 48 часа след приключването на всяка риболовна операция. В протокола се включва и приблизителна оценка на останалите в капана количества.
2. При получаване на протокола за улов, посочен в параграф 1, всяка държава-членка го препраща на Комисията по електронен път. На свой ред Комисията незабавно препраща тази информация на секретариата на ICCAT.
3. Комисията може да приема актове за изпълнение за установяване на подробни правила относно записването и докладването на дейности, свързани с капани за риба тон, съгласно параграф 1 от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с посочената в член 38а процедура по разглеждане.“
(14)
В член 29, параграф 2 се добавя следната алинея:
„Ако през даден период има повече от 15 риболовни кораба на дадена държава-членка, извършващи дейности по улова на червен тон в зоната по Конвенцията, през целия период от време, през който корабите се намират там, държавата-членка разполага инспекционен кораб с оглед на инспекциите и контрола в открито море в зоната по конвенцията. Това задължение се счита за изпълнено, когато държавите-членки си сътрудничат в разполагането на инспекционен кораб или когато в зоната по конвенцията се разполага инспекционен кораб на ЕС.“
(15)
Член 30, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Всяка държава-членка гарантира обезпечаването с наблюдатели на корабите, извършващи улов на червен тон, най-малко за:
а)
100 % от своите активни кораби за улов с мрежа гъргър и с дължина, по-малка или равна на 24 m през 2011 г.;
б)
100 % от своите активни кораби за улов с мрежа гъргър и с дължина, по-малка или равна на 20 m през 2012 г.;
в)
20 % от своите активни пелагични траулери (над 15 m);
г)
20 % от своите активни кораби за улов с парагада (над 15 m);
д)
20 % от своите активни кораби с подхранка (над 15 m);
е)
100 % от своите капани за червен тон по време на прибиране на улова;
ж)
100 % от своите кораби влекачи.“
(16)
Член 31 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Всяка държава-членка осигурява присъствието на регионален наблюдател на ICCAT на борда на:
а)
всички кораби с мрежа гъргър с дължина над 24 м през целия риболовен сезон за 2011 г.;
б)
всички кораби с мрежа гъргър с дължина над 20 m през целия риболовен сезон за 2012 г.;
в)
всички кораби с мрежа гъргър независимо от тяхната дължина през целия риболовен сезон от 2013 г. нататък.
На корабите с мрежа гъргър, посочени в букви а), б) и в), на борда на които няма регионален наблюдател на ICCAT, не се позволява да извършват риболов или да извършват дейности по отношение на риболова на червен тон.“;
б)
В параграф 2 се добавя следната алинея:
„Ако червен тон се събира от клетката и се търгува като пресен продукт, регионалният наблюдател на ICCAT, който наблюдава събирането, може да бъде гражданин на държавата-членка, отговаряща за рибното стопанство.“
(17)
Член 32 се заменя със следния текст:
„Член 32
Достъп до видеозаписи
1. Всяка държава-членка гарантира, че видеозаписите, посочени в член 22, параграф 7 и в член 24, параграф 7, се предоставят на инспекторите и наблюдателите на ICCAT.
2. Всяка държава-членка, отговаряща за дадено рибно стопанство, гарантира, че видеозаписите, посочени в член 22, параграф 7 и в член 24, параграф 7, се предоставят на инспекторите и наблюдателите на Съюза.
3. Всяка държава-членка предприема необходимите мерки за предотвратяване на замяната, монтирането или друга намеса в оригиналния видеозапис.“
(18)
Добавя се следният член:
„Член 33а
Изпращане на плановете за инспекция
Не по-късно от 30 септември всяка година държавите-членки изпращат на Комисията своя план за инспекции относно следващата година. Комисията събира националните планове за инспекции и ги включва в плана за инспекции на Съюза, който се предава до секретариата на ICCAT за одобрение от ICCAT.“
(19)
Член 34, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. В Съюза се забраняват търговията, разтоварването на суша, вносът, износът, поставянето в клетки за угояване или отглеждане, реекспортът и трансбордирането на червен тон от източната част на Атлантическия океан и от Средиземно море, който не е придружен от точна, пълна и заверена документация, изисквана съгласно настоящия регламент и Регламент (ЕС) № 640/2010.“
(20)
Вмъква се следният член:
„Член 38а
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден с член 30, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2371/2002. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.“
(21)
Приложение III се заменя с текста на приложение I към настоящия регламент.
(22)
Приложение VI се изменя, както следва:
а)
В параграф 1 се добавя следната буква:
„р)
трансбордиране в открито море.“;
б)
параграф 2 се заменя със следното:
„2.
При всяко качване на борда и инспекция на риболовен кораб, при които упълномощените инспектори наблюдават дейност или условие, които биха представлявали тежко нарушение по параграф 1, властите на държавата на флага на инспекционните кораби незабавно уведомяват властите на държавата на флага на риболовния кораб както пряко, така и чрез секретариата на ICCAT. В такива ситуации инспекторите уведомяват при възможност и компетентните органи на държавата на флага на риболовния кораб, заявени пред секретариата на ICCAT, както и всеки инспекционен кораб, плаващ под флага на държавата на риболовния кораб, за който е известно, че се намира в близост.
Инспекторите на ICCAT регистрират проведените инспекции и установените нарушения в бордовия дневник на риболовния кораб.“;
в)
в точка 3, първа алинея думата „незабавно“ се заменя с „в срок от 72 часа“;
г)
параграф 7 се заменя със следното:
„7.
При спазване на съгласуваните съгласно точка 12 от настоящото приложение договорености, кораб, който през съответния период извършва риболов на риба тон или подобни на нея риби в обхванатата от конвенцията зона, извън водите под национална юрисдикция, спира при подаване на съответния сигнал от Международния кодекс за сигнали от кораб с инспектор на борда, освен ако по това време извършва риболовни операции, като в този случай спира веднага след приключването на тези операции. Капитанът на кораба разрешава на инспектора, който може да бъде придружен от свидетел, да се качи на борда, като за целта предоставя стълба за качване. Капитанът дава възможност на инспектора да направи такава проверка на улова или на риболовното съоръжение, както и на всички съответни документи, каквато намери за необходима, за да провери спазването на приложимите препоръки на комисията ICCAT по отношение на държавата на флага или на въпросния кораб, като инспекторът може да поиска всякакви обяснения, които се считат за необходими.
Екипът инспектори се състои от най-много двама инспектори на ICCAT, освен ако обстоятелствата налагат използването на допълнителни инспектори. Инспекторът може да бъде придружен от помощник единствено с цел обучение.“
(23)
В приложение VII точка 1 се заличава.
(24)
Текстът на приложение II към настоящия регламент се добавя като приложение VIIIa.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 13 юни 2012 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 500/2012
2012 m. birželio 13 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (toliau - konvencija) Susitariančioji Šalis;
(2)
2008 m. vykusiame 16-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK, angl. ICCAT) susitikime buvo priimta Rekomendacija 08-05 parengti naują rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuriuo būtų pakeistas ankstesnis 2006 m. priimtas išteklių atkūrimo planas. Laukiant, kol įsigalios Rekomendacija 08-05, buvo priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (3);
(3)
2010 m. vykusiame 17-ajame neeiliniame susitikime TATAK priėmė Rekomendaciją 10-04, kuria iš dalies keičiamas daugiametis paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas. Siekiant atkurti išteklius, Rekomendacijoje 10-04 numatyta dar labiau sumažinti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį, sugriežtinti žvejybos pajėgumų mažinimo priemones ir kontrolės priemones, ypač susijusias su žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijomis, taip pat numatyta, kad Nuolatinis tyrimų ir statistikos komitetas 2012 m. pateiks papildomą rekomendaciją dėl nerštaviečių nustatymo ir draustinių steigimo;
(4)
Rekomendacija 10-04 Sąjungai yra privaloma;
(5)
be to, tam tikros Reglamento (EB) Nr. 302/2009 nuostatos tapo neaktualios ir turėtų būti išbrauktos. Kitos nuostatos turėtų būti atnaujintos atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus, visų pirma į pakeitimus, kurie atsirado priėmus 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (4);
(6)
siekiant užtikrinti vienodas žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijų įgyvendinimo bei tunų gaudyklėmis vykdomos veiklos registravimo ir ataskaitų teikimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (5);
(7)
Reglamento (EB) Nr. 302/2009 dėstomojoje dalyje vartojamas terminas „Bendrija“ turėtų būti pakeistas atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Lisabonos sutartis;
(8)
Rekomendacija 10-04 įsigaliojo 2011 m. rugpjūčio 13 d. Vis dėlto, visos konvencijos Susitariančiosios Šalys, įskaitant Sąjungą, sutiko taikyti jos nuostatas dėl stebėtojų veiklos (kurių įgyvendinimą Sąjungos atveju užtikrina valstybės narės) nuo 2011 m. sausio 1 d. Todėl tinkama, kad atitinkamos šio reglamento nuostatos yra taikomos atgaline data nuo 2011 m. sausio 1 d.;
(9)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 iš dalies keičiamas taip:
1.
1 straipsnyje, 4 straipsnio 13 dalyje, 9 straipsnio 3, 4, 5, 8, 9 ir 10 dalyse, 11 straipsnio 1 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje, 15 straipsnio 3 dalyje, 18 straipsnio 2 dalyje, 21 straipsnio 1 ir 4 dalyse, 23 straipsnio 6 dalyje, 29 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalyse, 31 straipsnio 4 dalyje ir 34 straipsnio 2 ir 3 dalyse žodis „Bendrija“ keičiamas žodžiu „Sąjunga“ ir atlikus šį pakeitimą atliekami reikalingi gramatiniai pataisymai.
2.
1 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:
„Laikotarpiu nuo 2007 m. iki 2022 m. pabaigos galiojančio išteklių atkūrimo plano tikslas - pasiekti biomasę, atitinkančią didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį ne mažesne nei 60 % tikimybe.“
3.
2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
d punktas pakeičiamas taip:
„d)
pagalbinis laivas - laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš varžos arba tunų gaudyklės į paskirtąjį uostą arba perdirbimo laivą;“;
b)
h punktas pakeičiamas taip:
„h)
perkėlimo operacijos - tai:
i)
bet kuris gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;
ii)
bet kuris gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;
iii)
bet kuris varžos su paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;
iv)
bet kuris negyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos į pagalbinį laivą;
v)
bet kuris perkėlimas iš paprastųjų tunų žuvininkystės ūkio arba tunų gaudyklės į perdirbimo laivą, transportinį laivą arba bet kuris varžos, kurioje yra paprastųjų tunų, perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;
vi)
bet kuris gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą.“;
c)
l punktas pakeičiamas taip:
„l)
auginimas - paprastųjų tunų laikymas varžose ilgiau nei šešis mėnesius siekiant padidinti biomasę;“
d)
papildoma šiuo punktu:
„q)
atsakinga valstybė narė ir už … atsakinga valstybė narė - vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse yra tunų gaudyklė ar žuvininkystės ūkis, arba, jei žuvininkystės ūkis ar tunų gaudyklė yra atviroje jūroje, valstybė narė, kurioje įsisteigęs tunų gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatorius.“
4.
4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. valstybės narės Komisijai perduoda preliminariuosius metinius kitų metų žvejybos planus. Komisija surenka preliminariuosius metinius nacionalinius žvejybos planus ir įtraukia juos į Sąjungos žvejybos planą, kuris perduodamas TATAK sekretoriatui, kad TATAK jį patvirtintų.
Kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d. valstybės narės galutinį metinį žvejybos planą perduoda Komisijai. Komisija surenka galutinius metinius nacionalinius žvejybos planus ir įtraukia juos į Sąjungos žvejybos planą, kuris kasmet iki kovo 1 d. perduodamas TATAK sekretoriatui.“;
b)
12 ir 14 dalys išbraukiamos.
5.
5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
7 dalis pakeičiama taip:
„7. Nedarant poveikio 6 daliai, 2 ir 4 dalyse ir 9 straipsnyje nurodyti žvejybos pajėgumai sumažinami, kad:
a)
iki 2010 m. pradžios kiekviena valstybė narė bent 25 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą;
b)
iki 2011 m. pradžios kiekviena valstybė narė bent 75 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą;
c)
iki 2012 m. pradžios kiekviena valstybė narė bent 95 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą;
d)
iki 2013 m. pradžios kiekviena valstybė narė 100 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą.
Apskaičiuojant, kiek turi būti mažinami žvejybos pajėgumai, atsižvelgiama į tam tikrų kategorijų laivų sužvejojamų žuvų kiekį, laikantis 2009 m. TATAK metiniame susitikime patvirtintos metodologijos.
Šis reikalavimas mažinti žvejybos pajėgumus netaikomas valstybei narei, kuri įrodo, kad jos žvejybos pajėgumai atitinka jos kvotą.“;
b)
9 dalis pakeičiama taip:
„9. Kiekviena valstybė narė parengia 2010-2013 m. žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tas planas pateikiamas Komisijai iki 2009 m. rugpjūčio 15 d., ir jame pateikiama 2, 4, 6 ir 7 dalyse nurodyta informacija. Be to, plane pateikiama išsami informacija apie kitus būdus, kuriais valstybė narė šalina pernelyg didelius pajėgumus, o ne tik laivų atidavimą į laužą. Prireikus planas kasmet peržiūrimas ir pateikiamas Komisijai iki kiekvienų metų rugpjūčio 15 d.
Komisija surenka nacionalinius valdymo planus ir įtraukia juos į Sąjungos žvejybos pajėgumų valdymo planą, kuris perduodamas TATAK svarstyti ir tvirtinti.“
6.
7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo birželio 15 d. iki gegužės 15 d.“;
b)
6 dalis išbraukiama.
7.
14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Atgaline data pateikiama informacija nepriimama. Paskesni 1 dalyje nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik tais atvejais, kai žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl teisėtų veiklos priežasčių arba force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir nurodo:
a)
išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas 1 dalyje nurodytas laivas; taip pat
b)
išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus bei informaciją.“
8.
18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. ES žūklės laivo kapitonas turi laikytis ne tik 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (6), 14, 15, 23 ir 24 straipsnių, bet ir, jei taikoma, į laivo žurnalą įrašyti šio reglamento II priede nurodytą informaciją.
9.
19 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
„Neleidžiama vykdyti jungtinių žvejybos operacijų su kitomis KSŠ.“
10.
22 straipsnis pakeičiamas taip:
„22 straipsnis
Perkėlimo operacijos
1. Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar tunų gaudyklės, kurioje atliekamas atitinkamas perkėlimas, operatorius atitinkamos atsakingos vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms nusiunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:
a)
žūklės laivo, žuvininkystės ūkio ar tunų gaudyklės pavadinimą ir TATAK registro numerį;
b)
numatomą perkėlimo laiką;
c)
apytikriai apskaičiuotą paprastųjų tunų, kurie bus perkelti, kiekį;
d)
vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir galimus nustatyti varžų numerius;
e)
vilkiko, iš kurio bus perkeltos žuvys, pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir, jei tinkama, TATAK registro numerį;
f)
paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį ar varžą.
2. Atsakingos valstybės narės institucijos nusprendžia, ar išduoti leidimą atlikti kiekvieną perkėlimo operaciją. Šiuo tikslu kiekvienai perkėlimo operacijai suteikiamas unikalus atpažinties numeris, apie kurį atitinkamai pranešama žvejybos laivo kapitonui, tunų gaudyklės operatoriui ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Jei leidimas išduodamas, šį numerį sudaro trijų raidžių KSŠ kodas, keturi skaitmenys, nurodantys metus, ir trys raidės, nurodančios leidimą (AUT), po kurių nurodomi eilės numeriai. Jei leidimą išduoti atsisakoma, numerį sudaro trys KSŠ kodo raidės, keturi skaitmenys, nurodantys metus, ir trys raidės, nurodančios atsisakymą išduoti leidimą (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai. Perkėlimo operacijos nepradedamos be išankstinio leidimo.
Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį ar tunų gaudyklę atitinkamai atsakinga valstybė narė per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo išduoda leidimą atlikti perkėlimą arba atsisako jį išduoti. Valstybė narė nesuteikia leidimo atlikti perkėlimą, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji mano, kad:
a)
žūklės laivas ar tunų gaudyklė, kurie, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, neturi pakankamos kvotos;
b)
apie žuvų kiekį žūklės laivas ar tunų gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė arba negavo leidimo tą kiekį perkelti į varžas, ir į jį nebuvo atsižvelgta naudojant taikytiną kvotą;
c)
žūklės laivui, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus nesuteiktas arba
d)
vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, perkeltos žuvys, neregistruotas 14 straipsnio 3 dalyje nurodytame TATAK visų kitų žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą, registre, arba jame neįrengta laivų stebėjimo sistema (LSS).
3. Jei leidimas atlikti perkėlimą neišduodamas:
a)
už žūklės laivą atsakinga valstybė narė pateikia nurodymą paleisti žuvis ir žūklės laivo kapitoną informuoja, kad leidimas perkelti žuvis nesuteikiamas ir kad žuvys turi būti paleistos į jūrą;
b)
atitinkamai žūklės laivo kapitonas, žuvininkystės ūkio operatorius ar tunų gaudyklės operatorius paleidžia žuvis į jūrą;
c)
paprastųjų tunų paleidimas į jūrą filmuojamas vaizdo kamera ir jį stebi TATAK regioninis stebėtojas, kuris parengia ataskaitą ir pateikia ją kartu su vaizdo įrašu TATAK sekretoriatui.
4. Perkėlimo operacijos pabaigoje žūklės laivo ar vilkiko kapitonas, tunų gaudyklės operatorius ar žuvininkystės ūkio operatorius užpildo ir atsakingos valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda VIIIa priede nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.
Perkėlimo deklaracijas numeruoja už laivą, žuvininkystės ūkį ar tunų gaudyklę, iš kurių žuvys perkeliamos, atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos. Numeravimo sistemą sudaro 3 raidžių KSŠ kodas, po kurio seka keturi skaitmenys, nurodantys metus, ir trys eilės numeriai, po kurių nurodomos trys raidės ITD (KSŠ-20**/xxx/ITD).
Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Deklaracijos kopiją saugo žūklės laivo kapitonas, tunų gaudyklės operatorius, vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio operatorius.
5. Perkėlimo operacijas atliekančių laivų (įskaitant vilkikus) kapitonai savo laivo žurnale kasdien registruoja perkeltų žuvų svorį ir skaičių, taip pat žūklės laivo pavadinimą, vėliavą ir TATAK registro numerį, bet kokių kitų susijusių laivų pavadinimą ir jų TATAK registro numerį, perkėlimo datą bei vietą ir paskirties žuvininkystės ūkį. Laivo žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkėlimų duomenys. Jis laikomas laive ir bet kuriuo metu yra prieinamas kontrolės tikslais.
6. Atsakingos valstybės narės suteiktas leidimas perkelti žuvis nereiškia, kad suteiktas leidimas atlikti žuvų perkėlimo į varžas operaciją.
7. Žūklės laivo kapitonas, žuvininkystės ūkio operatorius ar tunų gaudyklės operatorius, kuris perkelia paprastuosius tunus, užtikrina, kad žuvų perkėlimo operacijos būtų stebimos vandenyje esančia vaizdo kamera.
Kiekvienas perkėlimo vaizdo įrašas padaromas dviem egzemplioriais. Vienas egzempliorius perduodamas regioniniam stebėtojui, o kitas - KSŠ stebėtojui arba atitinkamai nacionaliniam stebėtojui, esančiam vilkike. KSŠ arba nacionaliniam stebėtojui perduodamas egzempliorius pateikiamas kartu su perkėlimo deklaracija ir sužvejotomis žuvimis, su kuriomis jis susijęs. Kiekvieno vaizdo įrašo, kuriame nuolat rodomas laikas ir data, pradžioje arba pabaigoje parodomas TATAK perkėlimo deklaracijos numeris. Valstybės narės Komisijai paprašius pateikia vaizdo įrašų kopijas TATAK Mokslo komitetui.
8. Kaip nurodyta VII priede nustatytoje TATAK regioninėje stebėtojų programoje, žūklės laive esantis TATAK regioninis stebėtojas registruoja vykdomas žuvų perkėlimo operacijas ir rengia jų ataskaitą, tikrina žuvų perkėlimo operacijose dalyvaujančio žūklės laivo buvimo vietą, stebi, kaip perkeliamos žuvys, vertina perkeltų žuvų kiekį ir tikrina 2 dalyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo bei 4 dalyje nurodytos TATAK perkėlimo deklaracijos įrašus.
Jei regioninio stebėtojo pateiktas sužvejotų žuvų kiekio įvertis bent 10 % didesnis nei žūklės laivo kapitono deklaruotas skaičius ir (arba) vidutinis svoris, už žūklės laivą atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą, kuris užbaigiamas iki perkėlimo į varžas žuvininkystės ūkyje. Kol nėra šio tyrimo rezultatų, perkelti į varžas neleidžiama, o dokumento apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį sužvejoto kiekio skirsnis nepatvirtinamas.
9. TATAK regioniniai stebėtojai pasirašo TATAK perkėlimo deklaraciją aiškiai parašydami savo vardą bei pavardę ir TATAK numerį. Jie patikrina, ar TATAK perkėlimo deklaracija tinkamai užpildyta ir perduota vilkiko kapitonui.
Baigęs žuvų perkėlimą į žvejybos laivą tunų gaudyklės operatorius užpildo ir savo valstybės narės kompetentingoms institucijoms nusiunčia IV priede nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.
10. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl perkėlimo operacijų pagal šio straipsnio 2 ir 7 dalis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
11.
24 straipsnis pakeičiamas taip:
„24 straipsnis
Žuvų perkėlimo į varžas operacijos
1. Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo žuvų perkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, su kurios vėliava plaukiojantys laivai sužvejojo tunus, ir Komisijai pateikia stebėtojo patvirtintą žuvų perkėlimo į varžas ataskaitą. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui. Šioje ataskaitoje pateikiama žuvų perkėlimo į varžas deklaracijoje nurodyta informacija, kaip išdėstyta TATAK rekomendacijoje 06-07 dėl paprastųjų tunų auginimo.
2. Prieš pradedant bet kurią perkėlimo į varžas operaciją, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba žūklės laivo vėliavos KSŠ praneša apie į varžas perkeltų žuvų, kurias sužvejojo su jos vėliava plaukiojantys žūklės laivai, kiekį.
3. Už žūklės laivą atsakinga valstybė narė nurodo už žuvininkystės ūkį atsakingai valstybei narei ar KSŠ konfiskuoti sužvejotas žuvis ir jas paleisti į jūrą 22 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka, jei, gavusi 2 dalyje nurodytą informaciją, ji mano, kad:
a)
žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, neturėjo pakankamos į varžą perkeltų paprastųjų tunų žvejybos kvotos;
b)
apie žuvų kiekį žūklės laivas tinkamai nepranešė ir į jį nebuvo atsižvelgta apskaičiuojant taikytiną kvotą;
c)
žūklės laivui, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus nesuteiktas.
4. Perkėlimo į varžas operacija nepradedama be išankstinio žūklės laivo vėliavos KSŠ arba už žūklės laivą atsakingos valstybės narės leidimo.
Paprastieji tunai į varžas perkeliami iki liepos 31 d., išskyrus atvejus, kai už žuvis gaunantį žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė ar KSŠ nurodo pagrįstas priežastis, įskaitant force majeure. Šios priežastys nurodomos pateikiant perkėlimo į varžas ataskaitą.
5. Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad neleistų į varžas auginti arba tukinti perkelti paprastųjų tunų, su kuriais nepateikiami TATAK reikalaujami dokumentai, įskaitant nurodytuosius šiame reglamente ir 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa (7). Tokie dokumentai turi būti tikslūs, visiškai užpildyti ir patvirtinti.
6. Atitinkamai atsakinga valstybė narė arba atsakinga KSŠ per 48 valandas nuo 2 dalyje nurodytos informacijos pateikimo išduoda leidimą perkelti žuvis į varžas arba jo neišduoda. Jei leidimas perkelti žuvis į varžas neišduodamas, už žūklės laivą atsakinga valstybė narė ar KSŠ už vilkiką atsakingai valstybei narei ar KSŠ ir (arba) atitinkamai už žuvininkystės ūkį atsakingai valstybei narei ar KSŠ pagal 22 straipsnio 3 dalį pateikia nurodymą paleisti žuvis.
7. Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad perkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos vandenyje esančia vaizdo kamera.
Atliekamas vienas kiekvienos perkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas. Kiekvieno vaizdo įrašo, kuriame nuolat rodomas laikas ir data, pradžioje arba pabaigoje parodomas TATAK perkėlimo deklaracijos numeris.
8. Jei regioninio stebėtojo pateiktas kiekio įvertis ir žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas kiekio įvertis skiriasi daugiau kaip 10 % pagal vidutinį svorį arba skaičių, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su žūklės laivo vėliavos valstybe, inicijuoja tyrimą. Kol nėra šio tyrimo rezultatų, žuvys neimamos, o dokumento apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį auginimo skirsnis nepatvirtinamas.
Jei tyrimas neužbaigiamas per 10 darbo dienų arba jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ar vidutinis svoris daugiau kaip 10 % didesnis nei žuvininkystės ūkio operatoriaus deklaruotas skaičius ar vidutinis svoris, vėliavos KSŠ arba už žūklės laivą atsakinga valstybė narė pateikia nurodymą paleisti tą žuvų skaičių ar svorį, kuriuo viršijamas deklaruotasis.
Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad žuvininkystės ūkio operatorius nurodymą paleisti žuvis įvykdytų per 48 valandas nuo regioninio stebėtojo atvykimo. Žuvys paleidžiamos laikantis 22 straipsnio 3 dalies.
Jei galutinis įvertis perkeliant žuvis į varžas žuvininkystės ūkyje yra didesnis nei galutinis įvertis per pirmą perkėlimą iš žūklės laivo, už žūklės laivą atsakinga valstybė narė arba KSŠ nusprendžia dėl galutinio kvotos panaudojimo, kuris patvirtinamas atitinkamame (-uose) dokumente (-uose) apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį.
9. Valstybės narės inicijuoja bandomuosius tyrimus, kuriais siekiama nustatyti, kaip geriau vertinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį sužvejojimo ir perkėlimo į varžas metu, įskaitant tokius būdus kaip stereoskopinių sistemų naudojimas, ir praneša tų tyrimų rezultatus TATAK Mokslo komitetui. Perkėlimo į varžas metu parengiama imčių ėmimo programa ir (arba) alternatyvi programa siekiant pagerinti į varžas perkeliamų žuvų skaičiavimą ir jų svorio vertinimą.
10. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl perkėlimo į varžas operacijų pagal šio straipsnio 6, 7, 8 ir 9 dalis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
12.
25 straipsnio 1 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
„Į 14 straipsnio 3 dalyje nurodytą TATAK žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, registrą įrašyti žvejybos laivai pradeda LSS duomenis siųsti TATAK bent jau prieš 15 dienų iki žvejybos sezono pradžios ir toliau juos siunčia ne trumpiau kaip 15 dienų po žvejybos sezono pabaigos, nebent Komisijai iš anksto atsiunčiamas prašymas išbraukti laivą iš TATAK laivų registro.
Kontrolės tikslais žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, atliekamas LLS duomenų siuntimas nenutraukiamas ir laivams esant uoste, nebent taikoma pranešimų apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistema.
Į 14 straipsnio 3 dalyje nurodytą TATAK visų kitų žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą, registrą įrašyti žvejybos laivai LSS duomenis TATAK siunčia visą leidimo galiojimo laikotarpį.“
13.
26 straipsnis pakeičiamas taip:
„26 straipsnis
Tunų gaudyklėmis vykdomos veiklos registravimas ir ataskaitos
1. Duomenys apie sužvejotą žuvų kiekį registruojami ir elektroninėmis ar kitokiomis priemonėmis perduodami už atitinkamą tunų gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentingai institucijai ne vėliau nei per 48 valandas nuo kiekvienos tunų gaudyklėmis vykdytos žvejybos operacijos pabaigos. Kartu su šiais duomenimis pateikiama išsami informacija apie tunų gaudyklėse likusio žuvų kiekio įvertį.
2. Kiekviena valstybė narė, gavusi 1 dalyje nurodytus duomenis, elektroninėmis priemonėmis juos persiunčia Komisijai. Komisija šią informaciją nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui.
3. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl tunų gaudyklėmis vykdomos veiklos registravimo ir ataskaitų teikimo pagal šio straipsnio 1 dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
14.
29 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Jei vienu metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 valstybės narės žvejybos laivų, tos valstybės narės inspektavimo laivas dislokuojamas konvencijos rajone visu laikotarpiu, kai tie laivai ten vykdo veiklą, kad galėtų atlikti kontrolę ir patikrinimus jūroje. Laikoma, kad šis įpareigojimas vykdomas, jei valstybės narės bendradarbiauja dislokuodamos inspektavimo laivą arba jei ES inspektavimo laivas dislokuojamas konvencijos rajone.“
15.
30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad paprastuosius tunus žvejojančiuose laivuose nacionalinių stebėtojų veiklos procentinis lygis siektų bent:
a)
100 % gaubiamaisiais tinklais žvejojančių jos žūklės laivų, kurių ilgis 24 m arba mažesnis, 2011 m.;
b)
100 % gaubiamaisiais tinklais žvejojančių jos žūklės laivų, kurių ilgis 20 m arba mažesnis, 2012 m.;
c)
20 % pelaginiais tralais žvejojančių jos tralerių (ilgesnių nei 15 m);
d)
20 % ilgosiomis ūdomis žvejojančių jos laivų (ilgesnių nei 15 m);
e)
20 % kartinėmis ūdomis žvejojančių jos laivų (ilgesnių nei 15 m);
f)
100 % jos tunų gaudyklių per paprastųjų tunų paėmimo iš tunų gaudyklių operacijas;
g)
100 % jos vilkikų.“
16.
31 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad TATAK regioninis stebėtojas būtų:
a)
visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, ilgesniuose nei 24 m, per visą 2011 m. žvejybos sezoną;
b)
visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, ilgesniuose nei 20 m, per visą 2012 m. žvejybos sezoną;
c)
nuo 2013 m. - visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, neatsižvelgiant į jų ilgį, per visą žvejybos sezoną.
a, b ir c punktuose nurodytiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra TATAK regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų ar dalyvauti jų žvejybos veikloje neleidžiama.“;
b)
2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Jei paprastieji tunai paimami iš varžos ir parduodami kaip švieži produktai, TATAK regioninis stebėtojas, stebintis tunų paėmimą, gali būti už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės pilietis.“
17.
32 straipsnis pakeičiamas taip:
„32 straipsnis
Naudojimasis vaizdo įrašais
1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad TATAK inspektoriams ir stebėtojams būtų prieinami 22 straipsnio 6 dalyje ir 22 straipsnio 7 dalyje nurodyti vaizdo įrašai.
2. Kiekviena už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad Sąjungos inspektoriams ir stebėtojams būtų prieinami 22 straipsnio 7 dalyje ir 24 straipsnio 7 dalyje nurodyti vaizdo įrašai.
3. Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta originalaus vaizdo įrašo pakeitimo kitu, redagavimo ar manipuliavimo juo.“
18.
Įterpiamas šis straipsnis:
„33a straipsnis
Inspektavimo planų perdavimas
Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. valstybės narės Komisijai perduoda kitų metų inspektavimo planus. Komisija surenka nacionalinius inspektavimo planus ir įtraukia juos į Sąjungos inspektavimo planą, kuris perduodamas TATAK sekretoriatui, kad TATAK jį patvirtintų.“
19.
34 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Draudžiama rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų prekyba, iškrovimas, importas, eksportas, perkėlimas į varžas tukinti ar auginti, reeksportas ir perkrovimas Sąjungoje nepateikiant tikslių, visiškai užpildytų ir patvirtintų dokumentų, kurių reikalaujama šiuo reglamentu ir Reglamentu (ES) Nr. 640/2010.“
20.
Įterpiamas šis straipsnis:
„38a straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 1 dalį. Tas komitetas - komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“
21.
III priedas pakeičiamas šio reglamento I priedo tekstu.
22.
VI priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis papildoma šiuo punktu:
„q)
perkrovimas jūroje.“;
b)
2 dalis pakeičiama taip:
„2.
Jei įgalioti inspektoriai, patekę į žvejybos laivą ir atlikę jame inspektavimą, nustato, kad laivo vykdoma veikla arba susidariusios aplinkybės gali būti vertinamos kaip 1 dalyje apibūdintas sunkus pažeidimas, inspektavimo laivų vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos apie tai tiesiogiai ir per TATAK sekretoriatą praneša žvejybos laivo vėliavos valstybės institucijoms. Tokiais atvejais, inspektoriai, jei įmanoma, apie tai taip pat informuoja kompetentingas žvejybos laivo vėliavos valstybės institucijas, apie kurias pranešta TATAK komisijai, ir visus žinomus netoli inspektavimo rajono esančius žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivus.
TATAK inspektoriai atliktus inspektavimus ir visus nustatytus pažeidimus registruoja žvejybos laivo žurnale.“;
c)
3 dalies pirmoje pastraipoje žodis „nedelsdamas“ pakeičiamas „per 72 valandas“;
d)
7 dalis pakeičiama taip:
„7.
Atsižvelgiant į nuostatas, dėl kurių susitarta pagal šio priedo 12 dalį, laivas, kuriuo konvencijos rajone, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, žvejojami tunai arba tunams giminingos žuvys, sustoja, kai laivas, kuriame yra inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų sąvado signalu jam perduoda signalą, išskyrus atvejus, kai laivas tuo metu atlieka žvejybos operacijas; tokiu atveju jis nedelsdamas sustoja užbaigęs tokias operacijas. Laivo kapitonas leidžia inspektoriui, kurį gali lydėti kviestinis, įlipti į laivą ir parūpina trapą. Kapitonas sudaro galimybes inspektoriui patikrinti sužvejotų žuvų kiekį, žvejybos įrankius ir bet kokius susijusius dokumentus taip, kaip inspektorius manys esant reikalinga, kad būtų nustatyta, ar laikomasi atitinkamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių TATAK komisijos rekomendacijų; inspektorius taip pat gali prašyti pateikti bet kokius paaiškinimus, kurie laikomi būtinais.
Inspektorių grupę sudaro ne daugiau kaip du TATAK inspektoriai, nebent, atsižvelgiant į aplinkybes, inspektorių reikia daugiau. Padėjėjas inspektorių grupę gali lydėti tik mokymosi tikslais.“
23.
VII priedo 1 dalis išbraukiama.
24.
Šio reglamento II priedo tekstas įterpiamas kaip VIIIa priedas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja septintąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2012 m. birželio 13 d.