РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 юли 2011 година
за предоставяне на поисканата от Белгия дерогация по отношение на област Фландрия по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер C(2011) 4503)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2011/489/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално параграф 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството животински тор, което държава-членка възнамерява да използва на хектар всяка година, е различно от количеството, определено в параграф 2, втора алинея, първото изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства постигането на целите, определени в член 1 от посочената директива, и трябва да е обосновано въз основа на обективни критерии, като например, в настоящия случай, продължителни вегетационни периоди и култури с високо усвояване на азот.
(2)
На 21 декември 2007 г. Комисията прие Решение 2008/64/ЕО за предоставяне на поисканата от Белгия дерогация по отношение на област Фландрия по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (2), с което се разрешава на Кралство Белгия да разреши в област Фландрия, при определени условия, наторяване с до 250 kg азот от животински тор на хектар годишно върху парцели с пасища и с царевица, подсята с трева, и до 200 kg азот от животински тор на хектар годишно върху парцели със зимна пшеница, последвана от междинна култура, и парцели с цвекло.
(3)
Дерогацията, предоставена с Решение 2008/64/ЕО, се отнасяше за около 3 300 земеделски производители и 83 500 ha земя и изтече на 31 декември 2010 г.
(4)
На 15 март 2011 г. Белгия подаде в Комисията искане за подновяване на дерогацията по параграф 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО по отношение на област Фландрия.
(5)
Исканата дерогация се отнася до намерението на Белгия да разреши наторяване в определени стопанства във Фландрия с до 250 kg азот от тор от пасящ добитък и обработен свински тор на хектар годишно върху парцели с пасища, с царевица, подсята с трева, и окосявани пасища или окосявана ръж, последвани от царевица, и до 200 kg азот от животински тор и обработен свински тор на хектар годишно върху парцели със зимна пшеница или тритикале, последвани от междинна култура, и парцели с цвекло.
(6)
Фландрия установи ясни цели по отношение на качеството на водите, които да бъдат постигнати през периодите на двете следващи програми за действие. По отношение на повърхностните води нормата за качество - 50 mg нитрати на литър - ще бъде постигната до 2014 г. в 84 % от точките за мониторинг в селскостопанската мрежа за мониторинг, а до 2018 г. - в 95 % от тези точки. По отношение на плитките подпочвени води, при които темповете на възстановяване са по-бавни, средната концентрация на нитрати ще намалее с 10 % през 2014 г. и с 20 % до 2018 г. спрямо средната концентрация на нитратите през 2010 г., която е 40 mg нитрати на литър. Особено внимание се обръща на хидроложки хомогенните зони, при които концентрациите на нитрати в плитките подпочвени води са средно по-високи от 50 mg нитрати на литър и при които средната концентрация ще трябва да се намалява с по 5 mg нитрати на литър за всеки период на програмата за действие.
(7)
За постигането на тези цели Фландрия прие засилена програма за действие за периода 2011-2014 г. До 2014 г. ще бъде проведен преглед на политиката, въз основа на който в програмата за действие за периода 2015-2018 г. ще бъдат предприети евентуални по-нататъшни засилени действия, за да се гарантира постигане на определените цели за качество на водите.
(8)
Законодателният акт, транспониращ Директива 91/676/ЕИО за област Фландрия - „Наредба за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници“ от 22 декември 2006 г. (наричана по-долу „Наредба за животинския тор“) - е изменен (3) в съответствие с програмата за действие за периода 2011-2014 г. на 6 май 2011 г. и се прилага във връзка с настоящото решение.
(9)
Наредбата за животинския тор се прилага на цялата територия на област Фландрия.
(10)
В Наредбата за животинския тор са включени ограничения за наторяването с азот и фосфор.
(11)
Представените към уведомлението подкрепящи документи показват, че предлаганото количество от съответно 250 и 200 kg азот от животински тор на хектар годишно е обосновано въз основа на обективни критерии, включително дълги вегетационни периоди и култури с високо усвояване на азот.
(12)
След като прегледа искането Комисията смята, че предложените количества от съответно 250 и 200 kg азот от тор от пасящ добитък и обработен свински тор на хектар годишно няма да възпрепятстват постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при условие че се спазват някои строги условия, които се отнасят също така и за засилените мерки, приети в програмата за действие за периода 2011-2014 г.
(13)
За да не се допусне прилагането на поисканата дерогация да доведе до интензифициране на отглеждането на животни, компетентният орган следва да гарантира ограничаване на броя на животните, които могат да бъдат отглеждани във всяко стопанство (права на емисии на хранителни вещества) в област Фландрия, в съответствие с разпоредбите на Наредбата за животинския тор.
(14)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Кралство Белгия с писмо от 15 март 2011 г. от името на област Фландрия, с цел да се разреши торенето с по-голямо количество животински тор от количеството, предвидено в параграф 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, се предоставя при спазване на условията, указани в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„стопанства“ означава земеделски стопанства със или без отглеждане на животни;
б)
„парцел“ означава индивидуален участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките за торене;
в)
„пасище“ означава постоянно или временно пасище (под временно обикновено се разбира за по-малко от четири години);
г)
„култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди“ означава пасища; царевица, подсята преди или след прибирането на реколтата с трева, която се коси и прибира от полето и изпълнява ролята на междинна култура; окосявани пасища или окосявана ръж, последвани от царевица; зимна пшеница или тритикале, последвани от междинна култура; захарно или кръмно цвекло;
д)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на неотбити телета), овце, кози и коне;
е)
„обработка на животински тор“ означава преработката на свински тор в две фракции - твърда и течна, с цел подобряване на наторяването и по-добро усвояване на азота и фосфора;
ж)
„обработен тор“ означава течната фракция, получена в резултат на обработката на животински тор;
з)
„отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати“ означава обработен тор с максимално съдържание на азот 1 kg на тон отпадна течност и максимално съдържание на фосфати 1 kg на тон отпадна течност;
и)
„почвен профил“ означава почвеният слой, намиращ се под нивото на земната повърхност до 0,90 m дълбочина, освен когато средното максимално водно ниво на подпочвените води е на по-малка дълбочина; в този случай профилът достига дълбочина, равна на средното максимално водно ниво на подпочвените води.
Член 3
Приложно поле
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа за определени парцели от дадено стопанство, в които се отглеждат култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди, при спазване на условията, предвидени в членове 4-7.
Член 4
Ежегодно подаване на заявление и поемане на задължение
1. Земеделските производители, които искат да се възползват от дерогация съгласно настоящото решение, подават заявление до компетентните органи всяка година най-късно до 15 февруари. За 2011 г. годишното заявление се подава от земеделските производители най-късно до 15 юли.
2. Едновременно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те се задължават писмено да спазват условията, определени в членове 5, 6 и 7.
Член 5
Обработка на животински тор
1. Твърдата фракция, получена в резултат на обработката на животинския тор, се доставя в одобрени инсталации за рециклиране с цел намаляване на миризмите и другите емисии, подобряване на агрономичните и хигиенните качества, улесняване на манипулациите и подобряване на усвояването на азот и фосфати. Рециклираният продукт не може да се употребява върху земеделски земи в област Фландрия, с изключение на паркове, зелени площи и частни градини.
2. Ползващите се от дерогация земеделски производители, които извършват обработка на животинския тор, представят ежегодно на компетентните органи данни относно количествата животински тор, изпратени за обработка, количеството и местоназначението на твърдата фракция и на обработения тор, както и относно съдържанието на азот и фосфор в тях.
3. Компетентните органи изготвят и редовно актуализират признатите методики за оценка на състава на обработения тор, измененията в състава и ефективността на обработката за всяко стопанство, ползващо индивидуална дерогация.
4. Амонякът и другите емисии от обработката на животински тор се събират и третират по начин, позволяващ да се намали въздействието върху околната среда и вредностите от инсталациите, които водят до по-високи емисии в сравнение с референтната ситуация, а именно съхранение на пресния животински тор и използването му за наторяване. С оглед постигането на тези цели се изготвя и редовно се актуализира списък на инсталациите, за които е необходимо третиране на емисиите.
Член 6
Внасяне на животински тор и други торове
1. При спазване на условията, указани в параграфи 2-11, количеството животински тор от пасящ добитък, обработен животински тор и отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати, внасяно всяка година в парцелите, за които се прилага дерогация, включително количеството, внасяно от самите животни, не може да надвишава 250 kg азот на хектар годишно върху парцели, засадени със:
а)
пасища и царевица, подсята с трева;
б)
окосявани пасища, последвани от царевица;
в)
окосявана ръж, последвана от царевица,
и 200 kg азот на хектар годишно върху парцели, засадени със:
г)
зимна пшеница, последвана от междинна култура;
д)
тритикале, последвано от междинна култура;
е)
захарно или кръмно цвекло.
2. Обработеният тор, който не отговаря на изискванията за отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати, може да се внася в парцели, за които се прилага дерогация, само ако съотношението азот-фосфати (N/P2O5) в него е най-малко 3,3.
3. Внасянето на отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати е ограничено до максимум 15 тона на хектар.
4. Общото внесено количество азот и фосфати трябва да съответства на потребността от хранителни вещества на съответната култура и да отчита запасеността на почвата, както и повишената усвояемост на азота от животинския тор вследствие на обработката. То не може да надвишава, за всички култури и във всички случаи, максималните норми за торене с фосфати и азот, изразени като общ азот или усвоим азот, определени в програмата за действие.
5. В парцелите, за които се прилага дерогация, се забранява употребата на фосфати от изкуствени торове.
6. За всяко стопанство се води план за наторяване за цялата площ на стопанството, в който да се описва сеитбообращението и планираното внасяне на животински тор и азотно-фосфорни торове. Той трябва да бъде на разположение в стопанството за всяка календарна година най-късно до 15 февруари.
Планът за наторяване трябва да съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на системата за складиране и съхраняване, включително вместимостта на наличните съоръжения за съхранение на животински тор;
б)
изчисление на количествата азот и фосфор от животински тор, произведени в стопанството;
в)
описание на обработката на животинския тор и очакваните характеристики на обработения животински тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на животинския тор, доставян извън стопанството или в него;
д)
сеитбообращението и площта на парцелите с култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди и на парцелите с други култури;
е)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
ж)
изчисление на внасяното количество азот и фосфор от животински тор във всеки парцел;
з)
изчисление на внасяното количество азот и фосфор от изкуствени и други торове във всеки парцел.
Плановете се преразглеждат най-късно до седем дни след настъпването на евентуални промени в земеделските практики, за да се гарантира тяхното съответствие с използваните земеделски практики.
7. Във всяка ферма трябва да се изготвят отчети за торенето; те включват внесените количества и времето на торене с животински тор и азотни торове.
8. Всяко стопанство, което се ползва от дерогация, трябва да разполага с резултати от анализа на почвата за съдържание на азот и фосфор. Вземането на проби и извършването на анализи трябва да се осъществява не по-късно от 1 юни и поне веднъж на всеки четири години за съдържанието на фосфор и азот за всяка площ от стопанството, която е хомогенна по отношение на сеитбообращението и почвените характеристики. Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
9. Концентрацията на нитрати в почвения профил трябва да се измерва всяка година през есента, най-късно до 15 ноември, в най-малко 6 % от всички парцели, за които се прилага дерогация, и в 1 % от останалите парцели, които се използват от ползващите се с дерогация стопанства, така че да бъдат обхванати поне 85 % от тези стопанства. На всеки 2 хектара земеделска земя се изискват поне три проби, представляващи три различни почвени слоя в рамките на почвения профил.
10. Животински тор, обработен животински тор или отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати с общо съдържание на азот, по-високо от 0,60 kg азот на тон, изкуствени и други торове не могат да се употребяват в парцели, за които се прилага дерогация, в периода между 1 септември и 15 февруари на следващата година.
11. Поне две трети от количеството азот от животински тор, с изключение на азота от животинския тор от пасящ добитък, трябва да се внася преди 31 май всяка година.
Член 7
Управление на земята
Земеделските производители, ползващи се с индивидуална дерогация, са длъжни да изпълняват следните мерки:
а)
пасищата върху всички видове почви, с изключение на глинестите почви, се орат напролет;
б)
пасищата върху глинести почви се орат преди 15 септември;
в)
пасищата в парцелите, за които се прилага дерогация, не могат да включват засети бобови или други растения, които усвояват азот от въздуха;
г)
разораното пасище се засява, в срок от 2 седмици след разораването, с култура с голямо усвояване на азот и не се внасят изкуствени торове през годината на разораване на постоянните пасища;
д)
междинните култури се засяват в срок от 2 седмици след прибирането на зимната пшеница или тритикалето, но не по-късно от 10 септември;
е)
междинните култури не се орат преди 15 февруари, за да се осигури постоянно растително покритие на обработваемата площ за възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби.
Член 8
Други мерки
Компетентните органи осигуряват съответствие на предоставените дерогации за торене с обработен животински тор с капацитета на одобрените инсталации за обработка на животински тор и преработка на твърдата фракция.
Член 9
Мерки относно производството и транспорта на животински тор
1. Компетентните органи гарантират спазването на ограничението за броя на животните, които могат да бъдат отглеждани във всяко стопанство (права на емисии на хранителни вещества) в област Фландрия, в съответствие с разпоредбите на Наредбата за животинския тор.
2. Компетентните органи гарантират записването на данни за транспорта на животински тор, извършван от акредитирани превозвачи, посредством географски системи за определяне на местоположението, за всички превози, считано от 1 януари 2012 г. До посочената дата компетентните органи гарантират записването на данни за транспорта на животински тор, извършван от акредитирани превозвачи от категории A 5o, A 7o, B и C съгласно членове 4 и 5 от фламандската министерска наредба от 19 юли 2007 г. (4), посредством географски системи за определяне на местоположението.
3. Компетентните органи гарантират извършването на оценка на състава на животинския тор по отношение на концентрацията на азот и фосфор преди всеки превоз. Пробите от животински тор трябва да се анализират от признати лаборатории и резултатите от анализа да се съобщават на компетентните органи и на получаващия земеделски производител.
4. Компетентните органи гарантират, че по време на превоза има налице документ, в който е посочено количеството на превозвания животински тор и неговото азотно и фосфорно съдържание.
Член 10
Наблюдение
1. Компетентните органи гарантират изготвянето и ежегодното актуализиране на карти, показващи процента на стопанствата, броя на парцелите, процента на животните, процента на земеделската земя и местното земеползване, обхванати от индивидуална дерогация във всяка община. Данните за сеитбообращенията и земеделските практики, обхванати от индивидуална дерогация, се събират и актуализират ежегодно.
2. С цел оценка на въздействието на дерогацията върху качеството на водите се поддържа мрежата за наблюдение за вземане на проби от повърхностните и плитките подпочвени води, създадена съгласно Решение 2008/64/ЕО. По време на периода на прилагане на настоящото решение не може да се намалява броят на първоначалните станции за наблюдение и не може да се променя местоположението им.
3. Провежда се засилено наблюдение във водосборните райони със селскостопански характер, разположени върху песъчливи почви.
4. Поддържат се създадените съгласно Решение 2008/64/ЕО станции за наблюдение, обхващащи поне 150 стопанства, с цел предоставяне на данни относно концентрацията на азот и фосфор в почвените води, относно минералния азот в почвения профил и съответните загуби на азот и фосфор през кореновата зона в подземните води, както и относно загубите на азот и фосфор чрез повърхностен и подпочвен отток, както при условия на ползване на дерогация, така и без ползване на дерогация. Станциите за наблюдение обхващат основните типове почва (глинеста, мергелна, песъчлива, льосова), практиките на наторяване и културите. Съставът на мрежата за наблюдение не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
Член 11
Проверка
1. Компетентните органи следят всички заявления за дерогация да преминат през административен контрол. Когато контролът покаже, че условията, предвидени в членове 5, 6 и 7, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението му се смята за отхвърлено.
2. Следва да се въведе програма за проверки на място въз основа на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общия контрол на случаен принцип по отношение прилагането на законодателството, с което е транспонирана Директива 91/676/ЕИО. Проверките на място покриват поне 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация, по отношение на условията, посочени в членове 5, 6 и 7 от настоящото решение. Когато проверката покаже неспазване, земеделският производител се уведомява за това. В такъв случай искането му за дерогация за следващата година се смята за отхвърлено.
3. Резултатите от измерванията, посочени в член 6, параграф 8, следва да се проверяват. Когато проверката покаже неспазване, включително надвишаване на базовата прагова стойност, определена в Наредбата за животинския тор, земеделският производител се уведомява за това и заявлението за дерогация за следващата година за парцела или парцелите се отхвърля.
4. Компетентните органи осигуряват контрол на място върху най-малко 1 % от операциите по транспорт на животински тор, въз основа на оценката на риска и резултатите от административния контрол, посочен в параграф 1. Контролът включва проверка на изпълнението на задълженията по акредитиране, оценка на придружаващите документи, проверка на произхода и местоназначението на животинския тор и вземане на проби от транспортирания животински тор. Вземането на проби от транспортирания животински тор може да се извършва, когато е уместно, по време на товаренето, с помощта на монтирани върху превозното средство съоръжения за автоматично вземане на проби. Пробите от животински тор се анализират от признати от компетентните органи лаборатории и резултатите от анализа се съобщават на изпращащия и получаващия земеделски производител.
5. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 12
Докладване
Компетентните органи представят всяка година най-късно до декември, а за 2014 г. - най-късно до септември, доклад със следната информация:
а)
посочените в член 10, параграф 1 карти, показващи процента на стопанствата, процента на животните, процента на земеделската земя и местното земеползване, както и данни за сеитбообращенията и земеделските практики в ползващите се от дерогация стопанства;
б)
резултатите от наблюдението на водите, включително информация относно тенденциите в качеството на подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху качеството на водите, както е посочено в член 10, параграф 2;
в)
оценка на остатъчните нитрати в почвения профил през есента за парцелите, за които се прилага дерогация, и сравнение с данните за остатъчните нитрати и тенденциите в парцелите, за които не се прилага дерогация, при сходни сеитбообращения. Парцелите, за които не се прилага дерогация, следва да включват парцели, за които не се прилага дерогация, в ползващи се от дерогация стопанства, както и парцели в други стопанства;
г)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките, извършени на равнище стопанство и парцел, и въз основа на проверките на транспорта на животински тор, както и информация относно неизрядните стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и проверките на място;
д)
информация относно обработката на животинския тор, включително по-нататъшна преработка и използване на твърдите фракции, и подробни данни относно характеристиките на системите за обработка, тяхната ефикасност и състава на обработения животински тор;
е)
информация относно броя на стопанствата, ползващи се от дерогация, и парцелите, за които се прилага дерогация, в които са внесени обработен животински тор и отпадни течности с ниско съдържание на азот и фосфати, както и използваните количества;
ж)
посочените в член 5, параграф 3 методики за оценка на състава на обработения тор, измененията в състава и ефективността на обработката за всяко стопанство, ползващо индивидуална дерогация;
з)
посочения в член 5, параграф 4 списък на инсталациите за обработка на животински тор;
и)
резюме и оценка на данните, получени от станциите за наблюдение, посочени в член 10, параграф 4.
Член 13
Прилагане
Настоящото решение се прилага във връзка с Програмата за действие на област Фландрия за периода 2011-2014 г. (Наредба за животинския тор) и срокът на действието му изтича на 31 декември 2014 г.
Член 14
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 29 юли 2011 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2011 m. liepos 29 d.
kuriuo pagal Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių Belgijai suteikiamas jos prašomas leidimas Flandrijos regione taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4503)
(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)
(2011/489/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (1), ypač jos III priedo 2 dalies trečią pastraipą,
kadangi:
(1)
jei valstybė narė vienam hektarui numato per metus panaudoti kitokį mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje ir tos pastraipos a punkte, tas mėšlo kiekis turi būti toks, kad netrukdytų siekti minėtos direktyvos 1 straipsnyje nustatytų tikslų ir būtų pagrįstas objektyviais kriterijais, tokiais kaip šiuo atveju ilgas pasėlių vegetacinis laikotarpis ir didelį azoto kiekį įsisavinantys pasėliai;
(2)
Komisija priėmė Sprendimą 2008/64/EB, suteikiantį Belgijai Flandrijos regiono atžvilgiu jos prašomą leidžiančią nukrypti nuostatą pagal Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių, (2) kuriuo Belgijos Karalystei leidžiama Flandrijos regionui suteikti teisę tam tikromis sąlygomis naudoti ne daugiau kaip 250 kg azoto iš gyvulių mėšlo vienam hektarui per metus ganyklose ir su žole įsėtų kukurūzų laukuose ir ne daugiau kaip 200 kg azoto iš gyvulių mėšlo vienam hektarui per metus žieminių kviečių laukuose, kuriuose vėliau sodinami tarpiniai augalai ir runkeliai;
(3)
Sprendimu 2008/64/EB suteikta leidžianti nukrypti nuostata buvo taikoma maždaug 3 300 ūkininkų ir 83 500 ha žemės; ji baigė galioti 2010 m. gruodžio 31 d.;
(4)
2011 m. kovo 15 d. Belgija pateikė Komisijai prašymą pagal Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies trečią pastraipą pratęsti Flandrijos regionui leidžiančią nukrypti nuostatą;
(5)
prašoma leidžianti nukrypti nuostata susijusi su Belgijos ketinimu leisti konkrečiuose Flandrijos ūkiuose naudoti ne daugiau kaip 250 kg azoto iš ganomų gyvulių mėšlo ir apdoroto kiaulių mėšlo vienam hektarui per metus ganyklose, su žole įsėtų kukurūzų laukuose ir nušienautose pievose arba nupjautų rugių laukuose, kuriuose vėliau sodinami kukurūzai, ir ne daugiau kaip 200 kg azoto iš gyvulių mėšlo ir apdoroto kiaulių mėšlo vienam hektarui per metus žieminių kviečių ar kvietrugių laukuose, kuriuose vėliau sodinami tarpiniai augalai ir runkeliai;
(6)
Flandrija užsibrėžė aiškius vandens kokybės tikslus, kuriuos planuojama pasiekti per du ateinančius veiksmų programos laikotarpius. Paviršinio vandens kokybės standartas - 50 mg nitratų vienam litrui - iki 2014 m. bus pasiektas 84 % žemės ūkio stebėjimo tinklo stebėjimo vietų, o iki 2018 m. - 95 % šių vietų. Negiliame požeminiame vandenyje, kuris atsikuria lėčiau, vidutinė nitratų koncentracija 2014 m. bus 10 % mažesnė, o 2018 m. - 20 % mažesnė negu vidutinis 2010 m. lygis, kuris yra 40 mg nitratų vienam litrui. Ypatingas dėmesys atkreipiamas į vienarūšes hidrologines zonas, kurių negiliame požeminiame vandenyje nitratų koncentracija vidutiniškai didesnė negu 50 mg nitratų vienam litrui - vidutinę nitratų koncentraciją šiose zonose kiekvienu veiksmų programos laikotarpiu reikės sumažinti 5 mg nitratų vienam litrui;
(7)
siekdama šių tikslų Flandrija 2011-2014 m. laikotarpiui parengė sugriežtintą veiksmų programą. Iki 2014 m. bus atlikta politikos peržiūra, kuria remiantis pagal 2015-2018 m. veiksmų programą bus imamasi galimų sugriežtintų veiksmų, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti užsibrėžti vandens kokybės tikslai;
(8)
Direktyvos 91/676/EEB įgyvendinimo Flandrijos regione teisės aktas - 2006 m. gruodžio 22 d.„Dekretas dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių“ (toliau - Dekretas dėl mėšlo) - iš dalies pakeistas (3)2011 m. gegužės 6 d. remiantis 2011-2014 m. veiksmų programa ir taikomas kartu su šiuo sprendimu;
(9)
Dekretas dėl mėšlo taikomas visoje Flandrijos regiono teritorijoje;
(10)
į Dekretą dėl mėšlo įtrauktos azoto ir fosforo naudojimo ribos;
(11)
pranešime pateikti patvirtinamieji dokumentai rodo, kad siūlomas atitinkamai 250 ir 200 kg azoto iš gyvulių mėšlo kiekis vienam hektarui per metus yra pagrįstas objektyviais kriterijais - ilgu vegetaciniu laikotarpiu ir augalais, kurie įsisavina didelį azoto kiekį;
(12)
Komisija, išnagrinėjusi prašymą, mano, kad siūlomas 250 ir 200 kg azoto iš ganomų gyvulių mėšlo ir apdoroto kiaulių mėšlo kiekis vienam hektarui per metus netrukdys siekti Direktyvoje 91/676/EEB numatytų tikslų, jeigu bus laikomasi tam tikrų griežtų sąlygų, taikomų kartu su sugriežtintomis priemonėmis, kurių imamasi pagal 2011-2014 m. laikotarpio veiksmų programą;
(13)
siekdamos užtikrinti, kad taikant prašomą leidžiančią nukrypti nuostatą nebūtų skatinama intensyviau auginti gyvulius, kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad remiantis Dekreto dėl mėšlo nuostatomis būtų ribojamas gyvulių, kuriuos galima laikyti kiekviename Flandrijos regiono ūkyje, skaičius (teršalų išleidimo teisės);
(14)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
2011 m. kovo 15 d. raštu Belgijos Karalystės prašoma Flandrijos regiono atžvilgiu leidžianti nukrypti nuostata dėl didesnio gyvulių mėšlo kiekio, nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje ir a punkte, suteikiama šiame sprendime nustatytomis sąlygomis.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų sąvokų apibrėžtys:
a)
ūkiai žemės ūkio valdos, kuriose auginami arba kuriose neauginami gyvuliai;
b)
sklypas atskiras laukas (arba laukų grupė), vienarūšis pagal pasėlius, dirvožemio tipą ir tręšimo praktiką;
c)
ganykla nuolatinė ar laikina ganykla (paprastai laikina ganykla laikoma mažiau nei ketverius metus);
d)
augalai, kurie įsisavina daug azoto ir kurių vegetacijos laikotarpis ilgas ganykla; prieš nuimant derlių arba nuėmus derlių su žole įsėjami kukurūzai, o žolė nušienaujama ir išvežama iš lauko, naudojamo tarpiniams augalams; nupjauta ganykla arba nupjauti rugiai, po kurių sodinami kukurūzai; žieminiai kviečiai arba kvietrugiai, po kurių sodinami tarpiniai augalai; cukriniai arba pašariniai runkeliai;
e)
ganomi gyvuliai galvijai (išskyrus veršelius), avys, ožkos ir arkliai;
f)
mėšlo apdorojimas kiaulių mėšlo atskyrimas į dvi dalis - kietąją ir skystąją, atliekamas siekiant pagerinti žemės naudojimą ir padidinti azoto ir fosforo regeneravimą;
g)
apdorotas mėšlas skystoji dalis, gauta apdorojant mėšlą;
h)
nuotekos, kuriose mažai azoto ir fosfatų apdorotas mėšlas, kuriame azoto ne daugiau kaip 1 kg nuotekų tonai ir fosfatų ne daugiau kaip 1 kg vienai atliekų tonai;
i)
dirvožemio sluoksnis dirvožemio sluoksnis iki 0,90 m gylio nuo žemės paviršiaus, išskyrus tuos atvejus, kai vidutinis aukščiausias požeminio vandens lygis yra seklesnis; tokiu atveju - iki vidutinio aukščiausio požeminio vandens lygio.
3 straipsnis
Taikymo sritis
Šis sprendimas taikomas atskiriems nurodytiems ūkio sklypams, apsodintiems augalais, kurie įsisavina daug azoto ir kurių vegetacijos laikotarpis ilgas, atsižvelgiant į sąlygas, nustatytas 4-7 straipsniuose.
4 straipsnis
Kasmetinė paraiška ir įsipareigojimas
1. Ūkininkai, norintys pasinaudoti šiame sprendime numatyta leidžiančia nukrypti nuostata, kasmet iki vasario 15 d. pateikia paraišką kompetentingoms institucijoms. 2011 metams kasmetinę paraišką ūkininkai pateikia iki liepos 15 d.
2. Pateikdami 1 dalyje nurodytą kasmetinę paraišką jie raštu įsipareigoja vykdyti 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytas sąlygas.
5 straipsnis
Mėšlo apdorojimas
1. Po mėšlo apdorojimo gaunama kietoji dalis pristatoma perdirbti patvirtintais įrenginiais, siekiant sumažinti kvapus ir kitus teršalus, pagerinti agronomines ir higienines savybes, palengvinti tvarkymą ir padidinti azoto ir fosfatų regeneravimą. Perdirbtas produktas nenaudojamas žemės ūkio paskirties žemėje, esančioje Flandrijos regione, išskyrus parkus, želdinius ir privačius sodus.
2. Leidžiančia nukrypti nuostata besinaudojantys ir mėšlą apdorojantys ūkininkai kasmet kompetentingoms institucijoms pateikia duomenis, susijusius su apdoroti pristatyto mėšlo kiekiu, kietosios dalies ir apdoroto mėšlo kiekiu ir paskirties vieta, azoto ir fosforo kiekiu juose.
3. Kompetentingos institucijos parengia ir nuolat atnaujina pripažintas kiekvieno ūkio, kuriam taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, apdoroto mėšlo sudėties, sudėties pokyčių ir apdorojimo veiksmingumo vertinimo metodikas.
4. Įrenginiuose, išmetančiuose daugiau teršalų negu orientacinis kiekis, t. y. neapdoroto gyvulių mėšlo saugojimo ir naudojimo žemei tręšti įrenginiuose, amoniakas ir kiti teršalai, susidarantys apdorojant mėšlą, surenkami ir apdorojami taip, kad sumažėtų jų poveikis aplinkai ir kenksmingi veiksniai. Šiuo tikslu parengiamas ir nuolat atnaujinamas įrenginių, kuriuose susidarančius teršalus reikia apdoroti, sąrašas.
6 straipsnis
Mėšlo ir kitų trąšų naudojimas
1. Laikantis 2-11 dalyse nustatytų sąlygų, kasmet sklypuose, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, naudojamo ganomų gyvulių mėšlo, apdoroto mėšlo ir nuotekų, kuriose mažai azoto ir fosfatų, įskaitant pačių gyvulių paliekamą mėšlą, kiekis neviršija 250 kg azoto vienam hektarui per metus, kai sklypai apsodinti:
a)
pieva ir su žole įsėtais kukurūzais;
b)
pjaunama pieva, kurioje vėliau sodinami kukurūzai;
c)
pjaunamais rugiais, po kurių vėliau sodinami kukurūzai;
ir 200 kg azoto vienam hektarui per metus, kai sklypai apsodinti:
d)
žieminiais kviečiais, po kurių sodinami tarpiniai augalai;
e)
kvietrugiais, po kurių sodinami tarpiniai augalai;
f)
cukriniais arba pašariniais runkeliais.
2. Apdorotas mėšlas, nelaikytinas nuotekomis, kuriose mažai azoto ir fosfatų, sklypuose, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, gali būti naudojamas tik tuo atveju, jei jame mažiausias azoto ir fosfatų santykis (N/P2O5) yra 3,3.
3. Vienam hektarui naudojama ne daugiau kaip 15 tonų nuotekų, kuriose mažai azoto ir fosfatų.
4. Bendras į dirvą patenkančio azoto ir fosfatų kiekis atitinka konkretaus augalo maisto medžiagų poreikį, įvertinant iš dirvos gaunamas medžiagas ir dėl apdorojimo didesnį mėšle esančio azoto kiekį. Bet kuriuo atveju jis jokiems augalams neviršija didžiausių leistinų fosfatų ir azoto naudojimo standartų - bendro azoto kiekio arba produktyvaus azoto kiekio, kaip nustatyta veiksmų programoje.
5. Sklypuose, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, draudžiama naudoti cheminių trąšų fosfatus.
6. Kiekvienas ūkis rengia viso ploto tręšimo planą, kuriame aprašoma sėjomaina, planuojamas mėšlo ir azotinių bei fosfatinių trąšų naudojimas. Ūkis tokį planą sudaro ne vėliau kaip iki kiekvienų kalendorinių metų vasario 15 d.
Tręšimo plane pateikiama ši informacija:
a)
gyvulių skaičius, mėšlo laikymo ir saugojimo sistemos aprašymas, įskaitant mėšlo saugojimo pajėgumus;
b)
azoto ir fosforo kiekio ūkyje pagamintame mėšle apskaičiavimas;
c)
mėšlo apdorojimo aprašymas ir numatomos apdoroto mėšlo savybės;
d)
už ūkio ribų arba ūkiui tiekiamo mėšlo kiekis, tipas ir savybės;
e)
sėjomaina ir sklypų su augalais, kurie įsisavina daug azoto ir kurių vegetacijos laikotarpis ilgas, taip pat sklypų su kitais augalais plotas;
f)
numatomas augalams reikalingas azoto ir fosforo kiekis kiekviename sklype;
g)
kiekviename sklype planuojamas naudoti mėšle esančio azoto ir fosforo kiekis;
h)
kiekviename sklype planuojamas naudoti cheminėse ir kitokiose trąšose esančio azoto ir fosforo kiekis.
Siekiant užtikrinti planų ir realios žemės ūkio praktikos nuoseklumą, planai peržiūrimi ne vėliau kaip per septynias dienas nuo bet kokių žemės ūkio praktikos pasikeitimų.
7. Kiekvienas ūkis rengia tręšimo ataskaitas; jose nurodomas naudotas mėšlo kiekis ir mėšlo bei azotinių trąšų naudojimo laikas.
8. Kiekvienas ūkis, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata, parengia dirvožemyje esančio azoto ir fosforo tyrimo rezultatus. Mėginiai turi būti imami ir tyrimas turi būti atliekamas ne vėliau kaip birželio 1 d.; kiekviename ūkyje kiekvieno vienarūšio žemės ploto azoto ir fosforo tyrimas turi būti atliekamas bent kas ketverius metus, atsižvelgiant į sėjomainą ir dirvožemio savybes. Kiekviename ūkio 5 hektarų dirbamosios žemės plote atliekamas ne mažiau kaip vienas tyrimas.
9. Nitratų koncentracija dirvožemio sluoksnyje matuojama kiekvienų metų rudenį iki lapkričio 15 d. bent 6 % sklypų, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, ir 1 % kitų sklypų, kuriuos naudoja ūkiai, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, kad matavimai būtų atliekami bent 85 % šių ūkių. Iš kiekvienų 2 hektarų dirbamosios žemės reikalaujama bent trijų skirtingų dirvožemio sluoksnių mėginių.
10. Mėšlas, apdorotas mėšlas arba nuotekos, kuriose mažai azoto ir fosfatų ir kuriose bendras azoto kiekis didesnis negu 0,60 kg azoto vienai tonai, cheminės ir kitos trąšos sklypuose, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, nenaudojami nuo rugsėjo 1 d. iki kitų metų vasario 15 d.
11. Bent du trečdaliai azoto iš mėšlo kiekio, neskaitant azoto iš ganomų gyvulių mėšlo, kasmet panaudojami iki gegužės 31 d.
7 straipsnis
Žemės tvarkymas
Ūkininkai, kuriems taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, imasi šių priemonių:
a)
visų dirvožemio tipų, išskyrus molžemį, ganyklos suariamos pavasarį;
b)
ant molžemio esančios ganyklos suariamos iki rugsėjo 15 d.;
c)
sklypuose, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, esančiose ganyklose neauginami sėjami ankštiniai ar kiti augalai, kaupiantys atmosferos azotą;
d)
suarta ganykla per dvi savaites apsodinama augalais, kurie įsisavina daug azoto, o trąšos nenaudojamos tais metais, kai ariama nuolatinė ganykla;
e)
tarpiniai augalai sodinami per dvi savaites nuo žieminių kviečių arba kvietrugių derliaus nuėmimo ir ne vėliau kaip rugsėjo 10 d.;
f)
tarpiniai augalai neapariami iki vasario 15 d., siekiant užtikrinti ilgalaikę ariamo ploto augalinę dangą, kad būtų atkurtas rudenį prarastas podirvio nitratų kiekis ir apribotas žiemą prarandamas nitratų kiekis.
8 straipsnis
Kitos priemonės
Kompetentingos institucijos užtikrina, kad leidžiančių nukrypti nuostatų taikymas apdoroto mėšlo naudojimui būtų suderinamas su patvirtintų įrenginių pajėgumu apdoroti mėšlą ir kietąją jo dalį.
9 straipsnis
Mėšlo gaminimui ir vežimui taikomos priemonės
1. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad laikantis Dekreto dėl mėšlo nuostatų būtų ribojamas gyvulių, kuriuos galima laikyti kiekviename Flandrijos regiono ūkyje, skaičius (teršalų išleidimo teisės).
2. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad visas akredituotų vežėjų vykdomas mėšlo vežimas nuo 2012 m. sausio 1 d. būtų registruojamas geografinės padėties nustatymo sistemomis. Iki tos datos kompetentingos institucijos užtikrina, kad akredituotų A 5o, A 7o, B ir C kategorijų vežėjų vykdomas mėšlo vežimas pagal 2007 m. liepos 19 d. Flandrijos ministerijos dekreto (4) 4 ir 5 straipsnius būtų registruojamas geografinės padėties nustatymo sistemomis.
3. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad prieš kiekvieną vežimą mėšlo sudėtyje būtų įvertinta azoto ir fosforo koncentracija. Mėšlo mėginiai ištiriami pripažintose laboratorijose, o tyrimų rezultatai perduodami kompetentingoms institucijoms ir mėšlą gaunančiam ūkininkui.
4. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad veždamas mėšlą vežėjas turėtų dokumentą, kuriame būtų nurodytas vežamo mėšlo kiekis ir azoto bei fosforo kiekis jame.
10 straipsnis
Stebėsena
1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų parengti ir kasmet atnaujinami žemėlapiai, kuriuose nurodyta kiekvienos savivaldybės ūkių procentinė dalis, sklypų skaičius, gyvulių procentinė dalis, žemės ūkio paskirties žemės ir vietinės žemės procentinė dalis, kuriems taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata. Renkami ir kasmet atnaujinami duomenys apie sėjomainą ir žemės ūkio praktiką, kuriai taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata.
2. Siekiant įvertinti leidžiančios nukrypti nuostatos poveikį vandens kokybei, naudojamas pagal Sprendimą 2008/64/EB sukurtas stebėsenos tinklas paviršinio vandens ir negilaus požeminio vandens mėginiams imti. Pradinių stebėjimo vietų skaičiaus negalima mažinti, o vietovių negalima keisti per visą šio sprendimo taikymo laikotarpį.
3. Smėlingoje dirvoje esančiose žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose vykdoma sustiprinta vandenų stebėsena.
4. Išlaikomos pagal Sprendimą 2008/64/EB įrengtos stebėjimo vietos, aprėpiančios ne mažiau kaip 150 ūkių, siekiant rinkti duomenis apie azoto ir fosforo koncentraciją dirvožemio vandenyje, mineralinį azotą dirvožemio sluoksnyje ir atitinkamus azoto ir fosforo, kuris per šaknis patenka į požeminį vandenį, nuostolius bei azoto ir fosforo nuostolius dėl paviršinio ir gruntinio vandens nutekėjimo, neatsižvelgiant į tai, taikoma leidžianti nukrypti nuostata ar ne. Stebėjimo vietoms turi būti būdingi pagrindinių tipų dirvožemiai (molinga, priemolinga, smėlinga ir lioso dirva), tręšimo praktika ir augalai. Šio sprendimo taikymo laikotarpiu stebėjimo tinklo sudėtis nekeičiama.
11 straipsnis
Kontrolė
1. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų atliekama visų paraiškų leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą administracinė kontrolė. Kai atliekant kontrolę nustatoma, kad neįvykdytos 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytos sąlygos, apie tai informuojamas pareiškėjas. Šiuo atveju paraiška laikoma atmesta.
2. Remiantis rizikos analize, ankstesnių metų kontrolės rezultatais ir Direktyvos 91/676/EEB įgyvendinimo teisės aktų bendrosios atsitiktinės kontrolės rezultatais, sudaroma patikrinimų vietoje programa. Pagal šio sprendimo 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytas sąlygas patikrinimai vietoje aprėpia bent 5 % ūkių, kuriems taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata. Kai atliekant kontrolę aptinkama, kad nesilaikoma reikalavimų, apie tai informuojamas ūkininkas. Šiuo atveju prašymas kitais metais taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą laikomas atmestu.
3. Tikrinami 6 straipsnio 8 dalyje nurodytų matavimų rezultatai. Kai atliekant patikrinimą aptinkama, kad nesilaikoma reikalavimų, pvz., viršyta pagrindinė Dekrete dėl mėšlo apibrėžta riba, apie tai informuojamas ūkininkas, o prašymas kitais metais tam sklypui arba sklypams taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą atmetamas.
4. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad remiantis rizikos analize ir 1 dalyje nurodytos administracinės kontrolės rezultatais būtų atliekami bent 1 % mėšlo vežimo operacijų patikrinimai vietoje. Patikrinimai apima akreditavimo įpareigojimų vykdymo kontrolę, lydraščių vertinimą, mėšlo kilmės ir paskirties vietos tikrinimą ir vežamo mėšlo mėginių ėmimą. Deramais atvejais naudojantis transporto priemonėse įrengtais automatiniais mėginių ėmikliais mėšlo mėginiai gali būti imami jį kraunant. Mėšlo mėginiai ištiriami kompetentingų institucijų pripažintose laboratorijose, o tyrimų rezultatai perduodami mėšlą tiekiančiam ir jį gaunančiam ūkininkui.
5. Kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai ir priemonės, reikalingi patikrinti, ar laikomasi pagal šį sprendimą suteiktos leidžiančios nukrypti nuostatos.
12 straipsnis
Ataskaitos
Kiekvienais metais iki gruodžio mėn., o 2014 m. - iki rugsėjo mėn. kompetentingos institucijos pateikia ataskaitą, kurioje pateikiama ši informacija:
a)
10 straipsnio 1 dalyje nurodyti žemėlapiai, kuriuose nurodoma procentinė ūkių dalis, procentinė gyvulių dalis, procentinė žemės ūkio paskirties žemės ir vietinės žemės naudojimo dalis, duomenys apie sėjomainą ir žemės ūkio praktiką ūkiuose, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata;
b)
vandens stebėsenos rezultatai, įskaitant informaciją apie požeminio ir paviršinio vandens kokybės tendencijas, leidžiančios nukrypti nuostatos poveikį vandens kokybei, nurodytą 10 straipsnio 2 dalyje;
c)
rudenį atliktas sklypų, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, dirvožemio sluoksnyje esančių nitratų liekanų įvertinimas ir palyginimas su nitratų liekanų duomenimis ir su tendencijomis panašios sėjomainos sklypuose, kuriems netaikoma leidžianti nukrypti nuostata. Sklypai, kuriems netaikoma leidžianti nukrypti nuostata, turėtų apimti sklypus, kuriems netaikoma leidžianti nukrypti nuostata, ūkiuose, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, ir sklypus kituose ūkiuose;
d)
leidžiančios nukrypti nuostatos sąlygų įvykdymo įvertinimas, grindžiamas konkrečių ūkių ir sklypų patikinimais, mėšlo vežimo patikrinimais ir informacija apie sąlygų nesilaikančius ūkius, parengta pagal administracinės kontrolės ir patikrinimų vietoje rezultatus;
e)
informacija apie mėšlo apdorojimą, įskaitant tolesnį kietųjų dalių perdirbimą ir panaudojimą, ir išsamūs duomenys apie apdorojimo sistemų savybes, jų veiksmingumą ir apdoroto mėšlo sudėtį;
f)
informacija apie ūkių, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, ir sklypų, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata ir kuriuose buvo naudojamas apdorotas mėšlas ir nuotekos, turinčios mažai azoto ir fosfatų, skaičių ir šių medžiagų kiekį;
g)
kiekvieno ūkio, kuriam taikoma individuali leidžianti nukrypti nuostata, apdoroto mėšlo sudėties, sudėties pokyčių ir apdorojimo veiksmingumo vertinimo metodikos, nurodytos 5 straipsnio 3 dalyje;
h)
mėšlo apdorojimo įrenginių sąrašas, nurodytas 5 straipsnio 4 dalyje;
i)
10 straipsnio 4 dalyje nurodytose stebėjimo vietose gautų duomenų santrauka ir įvertinimas.
13 straipsnis
Taikymas
Šis sprendimas taikomas kartu su 2011-2014 m. Flandrijos regiono veiksmų programa (Dekretas dėl mėšlo) ir galioja iki 2014 m. gruodžio 31 d.
14 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 29 d.