РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 165/2010 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните по отношение на афлатоксините
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) се установяват максимално допустимите количества на афлатоксин B1 и на общото замърсяване с афлатоксини (афлатоксин B1 + G1 + B2 + G2) в редица хранителни продукти.
(2)
Необходимо е да се изменят максимално допустимите количества на афлатоксините в някои храни, за да се вземат предвид развитието на Codex Alimentarius и новата информация, която се съдържа в неотдавна обявени научни становища.
(3)
Codex Alimentarius установява равнище от 15 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми и шам фъстък, предназначени за последваща обработка, и равнище от 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък за непосредствена консумация (3).
(4)
Научният комитет за замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие на 25 януари 2007 г. становище за потенциалното увеличаване на риска за здравето на потребителите, породено от възможното увеличаване на съществуващите максимално допустими количества за афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък и в техните производни продукти (4). Комитетът CONTAM стигна до заключението, че промяната в максимално допустимите количества за общото замърсяване с афлатоксини от 4 до 8 или 10 μg/kg в бадеми, лешници и шам фъстък би имало незначително отражение върху оценките за експозицията чрез храната, за риска от рак и за изчислените граници на експозиция (ГЕ). Комитетът заключи също така, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо, тъй като афлатоксините са генотоксични и канцерогенни. Данните сочат, че общата експозиция на приемани с храната афлатоксини може да бъде намалена, като се ограничи броят на силно замърсените храни, които достигат до пазара, чрез по-ефикасно правоприлагане и намаляване на експозицията от хранителни източници, различни от бадеми, лешници и шам фъстък.
(5)
На 16 юни 2009 г. Комитетът CONTAM прие становище относно въздействието върху общественото здраве на увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък (5). Комитетът стигна до заключението, че въз основа на наличната през 2007 г. информация, увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък, включително за бразилски орехи, няма да има неблагоприятни последици за общественото здраве. Като се имат предвид продължаващите понастоящем дискусии в комисията Codex Alimentarius по отношение на максимално допустимите количества на афлатоксини в бразилските орехи, целесъобразно е да се изравнят максимално допустимите количества за афлатоксини в бразилските орехи с определените от Codex количества за бадеми, лешници и шам фъстък.
(6)
Codex Alimentarius установи единствено общи максимално допустими количества за замърсяване с афлатоксини. Съответното максимално допустимо количество афлатоксин B1 бе определено чрез справка в използваната от ЕОБХ за оценка на експозицията база данни за наличие на афлатоксини в храната.
(7)
В становището на ЕОБХ относно афлатоксините се отбелязва, че маслодайните семена и техните производни продукти имат значителен принос за експозицията на афлатоксини на човека. Комитетът заключи, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо. Освен това от нотификациите, предавани чрез системата за бързо предупреждение за храните и фуражите (RASFF), е постъпила информация за високи равнища на афлатоксини в маслодайни семена като слънчогледови семена, семена от пъпеш и др. Във връзка с това се предлага да се определят максимално допустими количества за афлатоксини в маслодайни семена, различни от фъстъци, подобно на съществуващите максимално допустими количества за фъстъци. Тъй като обаче афлатоксините почти напълно се отстраняват при процеса на производство на рафинирани растителни масла, целесъобразно е да се предвиди изключение за маслодайните семена, в това число фъстъците, предназначени за смилане за рафинирано растително масло, и за рафинираното растително масло.
(8)
Беше установено максимално допустимо количество от 2 μg/kg за афлатоксин B1 и 4 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини за всички зърнени култури и всички техни производни продукти с изключение на царевица, предназначена за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека, за която е било определено максимално допустимо количество от 5 μg/kg за афлатоксин B1 и 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини. Неолющеният ориз по правило съдържа афлатоксини малко над максимално допустимите количества. След лющенето - процес, при който люспите се отстраняват, количеството на афлатоксините в белия олющен ориз е по-малко от максимално допустимите количества. Поради това е целесъобразно към ориза да се приложи същият подход, както онзи, който понастоящем се прилага по отношение на царевицата и да се определи по-високо максимално допустимо количество на афлатоксин B1 и по-високо равнище на общо замърсяване с афлатоксини за ориз, който е предназначен за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека или употреба като съставка в храни.
(9)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от черупчестите плодове. Според получени неотдавна научни данни обаче част от замърсяването с афлатоксин може да бъде локализирано в черупката на бразилските орехи. Поради това е целесъобразно да се измени бележката под линия в приложението, в която се определя процедурата, която трябва да бъде следвана при анализ на цели черупчести плодове, за да бъде взета под внимание тази скорошна научна информация.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя, както следва:
1.
Член 4 се заменя със следното:
„Член 4
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, черупчестите плодове, сушените плодове, ориза и царевицата
Фъстъци, други маслодайни семена, черупчести плодове, сушени плодове, ориз и царевица, които не са съобразени със съответните максимално допустими количества афлатоксини, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, могат да бъдат пускани на пазара, при условие че посочените храни:
а)
не са предназначени за пряка консумация от човека или за употреба като съставка в храни;
б)
отговарят на изискванията за съответните максимално допустими количества, посочени в точки 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 и 2.1.12 от приложението;
в)
са подложени на обработка, включваща сортиране или друга механична обработка, като след тази обработка максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, не са надвишени и в резултат от тази обработка не се получават други вредни остатъци;
г)
са етикетирани по начин, който ясно показва тяхната употреба и носят обозначението „преди консумация от човека или употреба като съставка в храни продуктът подлежи на сортиране или на друга механична обработка, с цел намаляване на замърсяването с афлатоксини“. Обозначението трябва да бъде нанесено на етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н. или в оригиналния съпровождащ документ. Идентификационният код на пратката/партидата трябва да бъде незаличимо нанесен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от партидата и в оригиналния съпровождащ документ.“
2.
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, техните производни продукти и за зърнените храни
На етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н., както и в оригиналния съпровождащ документ, трябва да е ясно обозначена предвидената употреба. Съпровождащият документ трябва да бъде ясно свързан с пратката чрез посочване на идентификационния код на пратката, който е поставен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от пратката. Освен това стопанската дейност на получателя на пратката, вписан в съпровождащия документ, трябва да бъде съвместима с предвидената употреба.
При липса на ясно обозначение, че предвидената им употреба не е за консумация от човека, максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5 и 2.1.11 от приложението, се прилагат към всички фъстъци, други маслодайни семена и техните производни продукти и към зърнените храни, пуснати на пазара.
По отношение на направеното изключение за фъстъци и други маслодайни семена, предназначени за смилане и прилагането на максимално допустимите количества, посочени в точка 2.1.1 от приложението, изключението се отнася само за пратки, на чийто етикет ясно е отбелязана употребата, за която са предвидени, и на които е указано „продукт, предназначен за смилане за производство на рафинирано растително масло“. Обозначението се поставя на етикета на всеки отделен пакет, кутия и т.н., както и в придружаващ/ите документ/и. Крайното местоназначение трябва да бъде предприятието за смилане.“
3.
Приложението се изменя, както следва:
а)
подраздел 2.1 (Афлатоксини) се заменя с текста в приложението към настоящия регламент;
б)
бележка под линия 5 се заменя със следното:
„(5)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от фъстъците и черупчестите плодове. Ако се анализират цели фъстъци и черупчести плодове, при изчисляването на съдържанието на афлатоксини се приема, че цялото количество от тях се намира в годната за консумация част, като се прави изключение само за бразилските орехи.“;
в)
добавят се следните бележки под линия:
„(40)
Маслодайни семена, попадащи под кодове по КН 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 и техни производни продукти под код КН 1208; семената от пъпеш попадат под код ex 1207 99.
(41)
Когато техни производни/преработени продукти са получени/преработени единствено или почти единствено от съответните черупчести плодове, максимално допустимите количества, определени за съответните черупчести плодове се прилагат също и за производните/преработените продукти. В другите случаи за производните/преработените продукти се прилагат член 2, параграф 1 и член 2, параграф 2.“
Член 2
Настоящият регламент не се прилага за кайсиеви ядки, слънчогледови семена, маслодайни семена, различни от фъстъци и преработени продукти от тях, които са пуснати на пазара преди датата на прилагане в съответствие с разпоредбите, приложими към посочената дата.
Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на десетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от датата на влизането му в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2010 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 165/2010
2010 m. vasario 26 d.
kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1881/2006, kuriuo nustatoma didžiausia leidžiamoji tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracija, nuostatos dėl aflatoksinų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93, nustatantį Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1)
2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006, nustatančiame didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (2), yra nustatyta didžiausia leidžiamoji aflatoksino B1 ir bendra aflatoksinų (aflatoksinas B1 + G1 + B2 + G2) koncentracija tam tikruose maisto produktuose.
(2)
Atsižvelgiant į Maisto kodekso (Codex Alimentarius) pakeitimus ir į naują pastarųjų metų mokslinių tyrimų informaciją, tam tikrą didžiausią leidžiamąją aflatoksinų tam tikruose maisto produktuose koncentraciją reikia iš dalies pakeisti.
(3)
Maisto kodekse yra nustatyta 15 μg/kg leidžiamoji bendra aflatoksinų koncentracija tolesniam perdirbimui skirtuose migdoluose, lazdynų riešutuose ir pistacijose ir 10 μg/kg leidžiamoji aflatoksinų koncentracija tinkamuose maistui migdoluose, lazdynų riešutuose ir pistacijose (3).
(4)
2007 m. sausio 25 d. Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslinė grupė dėl teršalų maisto grandinėje (CONTAM grupė) priėmė nuomonę dėl galimos didesnės rizikos vartotojų sveikatai, jei būtų padidinta dabartinė didžiausia leidžiamoji aflatoksinų koncentracija migdoluose, lazdynų riešutuose, pistacijose ir jų antriniuose produktuose (4). CONTAM grupė priėjo išvadą, kad didžiausios leidžiamosios bendros aflatoksinų koncentracijos padidinimas nuo 4 iki 8 arba 10 μg/kg migdoluose, lazdynų riešutuose ir pistacijose turėtų nedidelį poveikį su maistu suvartojamų teršalų kiekiui, vėžio rizikai ir apskaičiuotam poveikio ribiniam dydžiui. Grupė taip pat priėjo prie išvados, kad turėtų būti suvartojama kuo mažiau aflatoksinų iš visų šaltinių, nes aflatoksinai yra genotoksiniai ir kancerogeniniai. Remiantis turimais duomenimis, bendrą su maistu suvartojamų aflatoksinų kiekį būtų galima sumažinti, jei, veiksmingiau laikantis reikalavimų ir mažinant su kitais maisto produktais nei migdolai, lazdynų riešutai ir pistacijos suvartojamų teršalų kiekį, į rinką patektų mažiau labai užterštų maisto produktų.
(5)
2009 m. birželio 16 d. CONTAM grupė pateikė pranešimą dėl poveikio visuomenės sveikatai padidinus bendrą leidžiamąją aflatoksinų koncentraciją nuo 4 μg/kg iki 10 μg/kg kituose nei migdolai, lazdynų riešutai ir pistacijos riešutuose (5). Grupė padarė išvadą, kad, remiantis 2007 m. informacija, padidinus bendrą leidžiamąją aflatoksinų koncentraciją nuo 4 μg/kg iki 10 μg/kg kituose riešutuose, įskaitant bertoletijas, visuomenės sveikatai nebūtų padaryta neigiamo poveikio. Atsižvelgiant į dabartines diskusijas dėl Maisto kodekse nustatytinos didžiausios leidžiamosios aflatoksinų koncentracijos bertoletijose, būtina suvienodinti leidžiamąją aflatoksinų koncentraciją bertoletijose ir Maisto kodekse nustatytą leidžiamąją aflatoksinų koncentraciją migdoluose, lazdynų riešutuose ir pistacijose.
(6)
Maisto kodekse yra nustatyta tik didžiausia leidžiamoji bendra aflatoksinų koncentracija. Atitinkama aflatoksino B1 koncentracija buvo nustatyta remiantis EMST naudojamais aflatoksinų paplitimo maisto produktuose duomenimis, pagal kuriuos vertinamas suvartojamų teršalų poveikis.
(7)
EMST nuomonėje dėl aflatoksinų pastebėta, kad aliejinių augalų sėklos ir antriniai produktai yra svarbus žmogaus suvartojamų aflatoksinų šaltinis. EMST priėjo išvadą, kad turėtų būti suvartojama kuo mažiau aflatoksinų iš visų šaltinių. Be to, pranešimuose, gautuose per Skubaus įspėjimo apie maisto produktus ir pašarus sistemą (RASFF), nurodoma didelė aflatoksinų koncentracija tokių aliejinių augalų kaip saulėgrąžos, melionai ir kt. sėklose. Todėl, atsižvelgiant į dabartinę didžiausią leidžiamąją aflatoksinų koncentraciją žemės riešutuose, taip pat siūloma nustatyti didžiausią leidžiamąją koncentraciją kitose nei žemės riešutai aliejinių augalų sėklose. Vis dėlto, kadangi gaminant rafinuotą augalinį aliejų aflatoksinai beveik visiškai pašalinami, nustatyti didžiausios leidžiamosios aflatoksinų koncentracijos aliejinių augalų sėklose, įskaitant žemės riešutus, kurios yra skirtos rafinuotam augaliniam aliejui spausti, arba rafinuotame augaliniame aliejuje, nereikia.
(8)
Buvo nustatyta didžiausia leidžiamoji 2 μg/kg aflatoksino B1 koncentracija ir 4 μg/kg bendra aflatoksinų koncentracija visuose grūduose ir visuose antriniuose grūdų produktuose, išskyrus kukurūzus, kurie prieš vartojant žmonėms turi būti rūšiuojami arba kitaip fiziškai apdorojami - juose didžiausia leidžiamoji 5 μg/kg aflatoksino B1 koncentracija ir 10 μg/kg bendra aflatoksinų koncentracija. Ryžiuose su luobelėmis dažnai yra šiek tiek didesnė nei leidžiamoji aflatoksinų koncentracija. Nulukštenus ryžius, t. y. pašalinus luobeles, aflatoksinų koncentracija baltuose nulukštentuose ryžiuose yra mažesnė nei didžiausia leidžiamoji koncentracija. Todėl ryžiams būtina taikyti tą patį metodą kaip kukurūzams ir nustatyti didesnę leidžiamąją aflatoksino B1 koncentraciją ir bendrą aflatoksino koncentraciją ryžiuose, kurie turi būti rūšiuojami arba kitaip fiziškai apdorojami prieš vartojant žmonėms arba naudojant kaip maisto produktų sudedamąją dalį.
(9)
Didžiausia leidžiamoji koncentracija taikoma riešutų valgomajai daliai. Vis dėlto, remiantis naujais moksliniais įrodymais, aflatoksinais taip pat gali būti užteršti bertoletijų kevalai. Todėl, siekiant atsižvelgti į šią naują mokslinę informaciją, būtina pakeisti priedo išnašą, kurioje nurodoma procedūra, kurios reikia laikytis, jei tiriami negliaudyti riešutai.
(10)
Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 iš dalies keičiamas taip:
1)
4 straipsnis pakeičiamas taip:
„4 straipsnis
Žemės riešutams, kitoms aliejinių augalų sėkloms, riešutams, džiovintiems vaisiams, ryžiams ir kukurūzams taikomos specialiosios nuostatos
Priedo 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 ir 2.1.11 punktuose nustatytos atitinkamos didžiausios leidžiamosios aflatoksinų koncentracijos neatitinkantys žemės riešutai, kitos aliejinių augalų sėklos, riešutai, džiovinti vaisiai, ryžiai ir kukurūzai gali būti pateikiami į rinką, jeigu šie maisto produktai:
a)
nėra skirti tiesiogiai žmonėms vartoti arba nėra skirti naudoti kaip maisto sudedamosios dalys;
b)
atitinka priedo 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 ir 2.1.12 punktuose nustatytą atitinkamą didžiausią leidžiamąją koncentraciją;
c)
yra apdorojami, įskaitant rūšiavimą ar kitokį fizinį apdorojimą, o po tokio apdorojimo nėra viršijama priedo 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 ir 2.1.11 punktuose nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija ir dėl šio apdorojimo nesusidaro kitų kenksmingų likučių;
d)
yra ženklinami, aiškiai nurodant jų paskirtį ir pateikiant nuorodą „produktas turi būti rūšiuojamas arba kitaip fiziškai apdorojamas, kad prieš vartojant žmonėms arba jį naudojant kaip maisto sudedamąją dalį sumažėtų užteršimas aflatoksinais“. Nuoroda pateikiama kiekvieno atskiro maišo, dėžės ir t. t etiketėje ir lydimojo dokumento originale. Ant kiekvieno atskiro siuntos (partijos) maišo, dėžės ir t. t. ir lydimojo dokumento originale neištrinamais spaudmenimis nurodomas siuntos identifikavimo kodas.“
2)
5 straipsnis pakeičiamas taip:
„5 straipsnis
Žemės riešutams, kitoms aliejinių augalų sėkloms, jų antriniams produktams ir grūdams taikomos specialiosios nuostatos
Kiekvieno atskiro maišo, dėžės ir t. t. etiketėje ir lydimojo dokumento originale turi būti aiškiai nurodoma paskirtis. Šiame lydimajame dokumente turi būti aiški sąsaja su siunta - nurodytas siuntos identifikavimo kodas, kuris yra užrašytas ant kiekvieno atskiro siuntos maišo, dėžės ir t. t. Be to, lydimajame dokumente nurodyta siuntos gavėjo veikla neturi prieštarauti produktų naudojimo paskirčiai.
Jeigu nėra aiškiai nurodoma, kad produktai nėra skirti žmonėms vartoti, visiems į rinką pateiktiems žemės riešutams, kitoms aliejinių augalų sėkloms ir jų antriniams produktams ir grūdams taikoma priedo 2.1.5 ir 2.1.11 punktuose nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija.
Dėl išimties žemės riešutams ir kitoms aliejinių augalų sėkloms, skirtoms aliejui spausti, ir dėl priedo 2.1.1 punkte nustatytos didžiausios leidžiamosios koncentracijos taikymo, išimtis taikoma tik siuntoms, kurios yra ženklinamos aiškiai nurodant jų paskirtį ir pateikiant nuorodą „produktas skirtas rafinuotam augaliniam aliejui gaminti“. Nuoroda pateikiama kiekvieno atskiro maišo, dėžės ir t. t. etiketėje ir lydimajame (-uosiuose) dokumente (-uose). Galutinė paskirties vieta turi būti aliejaus spaudimo gamykla.“
3)
Priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
2.1 poskyris (aflatoksinai) pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.
b)
5 išnaša pakeičiama taip:
„(5)
Didžiausia leidžiamoji koncentracija taikoma žemės riešutų ir riešutų valgomajai daliai. Jei tiriami negliaudyti žemės riešutai ir riešutai, apskaičiuojant aflatoksino koncentraciją laikoma, kad visi teršalai, išskyrus bertoletijų atveju, yra valgomojoje dalyje.“
c)
pridedamos tokios išnašos:
„(40)
Aliejinių augalų sėklos, kurioms priskiriami KN kodai 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 ir antriniai produktai, kuriems priskiriamas KN kodas 1208; melionų sėkloms priskiriamas KN kodas ex 1207 99.
(41)
Jei jų antriniai (perdirbti) produktai yra pagaminti vien tik arba beveik vien tik iš nurodytų riešutų, nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinkamuose riešutuose taip pat taikoma antriniams (perdirbtiems) produktams. Kitais atvejais antriniams (perdirbtiems) produktams taikoma 2 straipsnio 1 dalis ir 2 straipsnio 2 dalis.“
2 straipsnis
Šis reglamentas netaikomas abrikosų branduoliams, kitoms nei žemės riešutai aliejinių augalų sėkloms ir iš jų pagamintiems perdirbtiems produktams, kurie, laikantis tuo metu taikomų nuostatų, rinkai buvo pateikti anksčiau nei nuostatų taikymo dieną.
Įrodyti, kada produktai buvo pateikti rinkai, turi maisto verslo subjektas.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo įsigaliojimo dienos.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 26 d.