РЕШЕНИЕ 2012/423/ОВППС НА СЪВЕТА
от 23 юли 2012 година
за подкрепа на неразпространението на балистични ракети в рамките на изпълнението на Стратегията на ЕС срещу разпространението на оръжия за масово унищожение и на Обща позиция 2003/805/ОВППС на Съвета
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 28 и член 31, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
На 12 декември 2003 г. Европейският съвет прие Стратегия на ЕС срещу разпространението на оръжия за масово унищожение ("ОМУ"), глава III от която съдържа списък с мерките, които трябва да се предприемат както в Европейския съюз, така и в трети държави за борба с разпространението на такива оръжия;
(2)
Съюзът изпълнява активно стратегията и привежда в действие мерките, изброени в глави II и III от нея, например чрез отпускане на финансови средства в подкрепа на конкретни проекти, водещи до укрепване на многостранна система за неразпространение и многостранни мерки за изграждане на доверие. Хагският кодекс за поведение срещу разпространението на балистични ракети („Кодексът“ или „ХКП”) представлява неразделна част от тази система. Той има за цел предотвратяване и ограничаване на разпространението на балистични ракетни системи, способни да пренасят оръжия за масово унищожение, и свързаните с тях технологии;
(3)
На 17 ноември 2003 г. Съветът прие Обща позиция 2003/805/ОВППС (1) относно уеднаквяване и засилване на военните споразумения в областта на неразпространение на оръжия за масово поразяване и средствата за доставяне.
В общата позиция се настоява, наред с другото, за насърчаване на присъединяването на възможно най-много държави към Кодекса, особено на онези със способности в областта на балистичните ракети, както и за по-нататъшно развитие и прилагане на Кодекса, особено на предвидените в него мерки за изграждане на доверие, и за насърчаване на по-тясна връзка между Кодекса и многостранната система на ООН за неразпространение;
(4)
На 8 декември 2008 г. Съветът прие заключенията си и документа, озаглавен „Нови насоки за действие от страна на Европейския съюз в борбата срещу разпространението на оръжия за масово унищожение и системите за тяхната доставка“, в който се посочва, че разпространението на ОМУ и на системите за тяхната доставка продължава да бъде едно от най-големите предизвикателства пред сигурността и че политиката на неразпространение е съществена част от общата външна политика и политика на сигурност. В светлината на постигнатия напредък и на продължаващите усилия за прилагане на „новите насоки за действие“ през декември 2010 г. Съветът постигна съгласие да удължи срока за тяхното прилагане до края на 2012 г.
(5)
На 18 декември 2008 г. Съветът прие Решение 2008/974/ОВППС (2) за подкрепа на Хагския кодекс за поведение срещу разпространението на балистични ракети в рамките на изпълнението на стратегията на ЕС срещу разпространението на оръжия за масово унищожение. Посоченото решение даде възможност за успешно насърчаване на всеобхватността на Кодекса и за спазване на неговите принципи. Приоритет на Съюза е да продължи диалога между присъединилите се и неприсъединилите се държави с оглед допълнителното насърчаване на всеобхватността на Кодекса, както и по-доброто му прилагане и укрепване. Настоящото последващо решение следва да допринесе за този процес.
(6)
Извън обхвата на ХКП продължаващото разпространение на балистични ракети, способни да пренасят ОМУ, поражда сериозна загриженост сред международната общност, по-специално текущите програми за балистични ракети в Близкия изток, Североизточна Азия и Южна Азия, включително Иран и Корейската народнодемократична република.
(7)
В своята Резолюция 1540 (2004) Съветът за сигурност на ООН подчертава, а в Резолюция 1977 (2011) припомня, че разпространението на ядрени, химически и биологически оръжия, както и на средствата за тяхната доставка, съставлява заплаха за международния мир и сигурност, и задължи държавите, наред с другото, да се въздържат от подпомагане с каквито и да било средства на недържавни участници за разработване, придобиване, производство, притежаване, транспортиране, трансфер или използване на ядрени, химически и биологически оръжия и системите за тяхната доставка. Заплахата, която представляват ядрените, химическите и биологическите оръжия и средствата за тяхната доставка, за международния мир и сигурност беше потвърдена в Резолюция 1887 (2009) на Съвета за сигурност на ООН относно ядреното неразпространение и ядреното разоръжаване. Освен това в Резолюция 1929 (2010) Съветът за сигурност на ООН реши въз основа, наред с другото, на предходните резолюции на Съвета за сигурност, че Иран не следва да предприема каквито и да било действия, свързани с балистични ракети, способни да доставят ядрени оръжия, включително установки за изстрелване с балистична технология, както и че държавите следва да предприемат всички необходими мерки да предотвратят трансфер на технологии или техническа помощ за Иран, свързана с такива дейности. Настоящото решение следва да послужи, в по-общ план, за подкрепа на спектър от дейности, насочени срещу разпространението на балистични ракети.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. За да се осигури непрекъснатото и практическото изпълнение на някои елементи от Стратегията на ЕС срещу разпространението на оръжия за масово унищожение, Съюзът:
a)
подпомага дейности за подкрепа на Хагския кодекс за поведение срещу разпространението на балистични ракети, по-специално с цел:
-
насърчаване на всеобхватността на Кодекса и по-специално присъединяване към Кодекса на всички държави със способности в областта на балистичните ракети;
-
подкрепа на прилагането на Кодекса;
-
по-широко популяризиране на Кодекса, особено във връзка с десетата годишнина от неговото подписване;
б)
в по-общ план - подпомага определен кръг от дейности за борбата срещу разпространението на балистични ракети, насочени по-специално към повишаване на осведомеността за тази заплаха, увеличаване на усилията за по-голяма ефективност на многостранните инструменти, засилване на подкрепата за инициативи за търсене на решения по тези конкретни предизвикателства и оказване на помощ на заинтересованите държави да укрепят националния си режим за контрол на износа.
2. В този контекст проектите, които ще подкрепи Европейският съюз, обхващат следните специфични дейности:
a)
дейности в подкрепа на Кодекса:
-
изготвяне и публикуване на „пакет от встъпителни материали“ за информационни дейности, насочени към неприсъединилите се държави, като същевременно се припомнят задълженията на присъединилите се държави;
-
организиране на съпътстващи информационни прояви във Виена в рамките на годишната среща на присъединилите се към ХКП държави;
-
организиране на съпътстващи информационни прояви в подкрепа на ХКП в рамките на заседанието на Първи комитет на Общото събрание на ООН;
-
организиране на до три регионални информационни семинара въз основа на приоритетите на Съюза (евентуално в Азия, района на Персийския залив и Латинска Америка);
-
насърчаване на представителите на присъединилите се и на неприсъединилите се държави от развиващите се страни да присъстват на годишните срещи на ХКП и на информационните семинари;
-
организиране на семинари за повишаване на осведомеността за държавите, които са се присъединили неотдавна към ХКП, за да им се окаже съдействие за изпълнение на задълженията им, включително в рамките на годишната среща на ХКП във Виена;
-
подкрепа за координирането на усилията за популяризиране на ХКП с дейностите на Комитет 1540 на ООН, включително чрез финансиране на участието на експерти на ХКП в посещенията на Комитет 1540 в отделни държави;
-
подкрепа за защитения механизъм на ХКП за електронна информация и комуникация, базиран в интернет (e-ICC), включително чрез техническо укрепване на уебсайта;
-
предоставяне на финансова подкрепа за дейности за отбелязване на десетата годишнина от ХКП.
б)
дейности в подкрепа на неразпространението на балистични ракети като цяло:
-
организиране на до четири семинара за повишаване на осведомеността относно разпространението на балистичните ракети в рамките на многостранни форуми, евентуално във връзка с информационните прояви за ХКП, посочени в точка а), като например семинар в рамките на Общото събрание на ООН, на Конференцията по разоръжаване или на подготвителните комитети на Договора за неразпространение на ядреното оръжие;
-
организиране на до три регионални семинара за повишаване на осведомеността относно разпространението на балистичните ракети и насърчаване на обсъжданията относно перспективите за намиране на по-добър отговор на заплахата от разпространение на балистични ракети на регионално равнище, евентуално във връзка с други информационни дейности на Съюза относно ХКП; заедно със заинтересованите държави семинарите биха могли да се проведат в Азия, района на Персийския залив и Латинска Америка;
-
изготвяне на три документа за размисъл относно възможните бъдещи многостранни стъпки за предотвратяване на заплахата от разпространението на ракети и за насърчаване на усилията за разоръжаване в областта на балистичните ракети, с акцент върху възможните мерки за изграждане на доверие; евентуални правно обвързващи мерки по отношение на балистичните ракети земя-земя с малък и среден обсег на действие; и проучване на възможността за поставяне на акцент в регионален план като първа стъпка, например в регионите от особен интерес за Съюза и/или където може да се очаква постигането на напредък в близко бъдеще;
-
организиране на до три семинара за изграждане на осведоменост за експерти, особено сред научните среди и/или сред занимаващите се с изследвания на космоса научни среди и промишленост, с цел предотвратяване на ранен етап на трансфер на знания и на технологии с двойна употреба;
-
насърчаване на достъпа на учени от развиващите се страни, работещи в областта на неразпространението на балистични ракети, до проекти на центровете на Европейския съюз за високи постижения;
-
в координация с центровете на Европейския съюз за високи постижения организиране на целеви експертни мисии в държави извън Съюза с цел споделяне на информация и извлечени поуки относно контрола на износа на ракетни технологии и стоки с двойна употреба, и с цел да им се помогне за изграждане на националните им способности;
-
подкрепа за обучението на експерти в областта на неразпространението на балистични ракети чрез участие в програми на Съюза, като например програми на Европейския колеж по сигурност и отбрана или в програми на държавите - членки на ЕС.
Член 2
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) отговаря за изпълнението на настоящото решение.
2. Техническото изпълнение на проектите, посочени в член 1, параграф 2, се осъществява от Фондацията за стратегически изследвания (ФСИ), която извършва тази задача под ръководството на ВП. За тази цел ВП постига необходимите договорености с ФСИ.
Член 3
1. Референтната финансова сума за изпълнението на проектите по член 1, параграф 2 възлиза на 930 000 EUR.
2. Разходите, финансирани чрез посочената в параграф 1 сума, се управляват в съответствие с процедурите и правилата, приложими към бюджета на Съюза.
3. Комисията упражнява надзор върху правилното управление на разходите, посочени в параграф 1. За тази цел тя сключва споразумение за финансиране с ФСИ. В него се постановява, че ФСИ осигурява подходяща на размера на приноса на Съюза публичност.
4. Комисията полага усилия да сключи посоченото в параграф 3 споразумение за финансиране във възможно най-кратък срок след влизането в сила на настоящото решение. Тя информира Съвета за възникналите трудности в този процес, както и за датата на сключване на споразумението за финансиране.
Член 4
1. ВП докладва на Съвета за изпълнението на настоящото решение въз основа на редовни доклади, изготвяни от ФСИ. Тези доклади представляват основа за оценката, извършвана от Съвета.
2. Комисията предоставя информация относно финансовите аспекти на проектите, посочени в член 1, параграф 2.
Член 5
1. Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
2. Срокът на действие на настоящото решение изтича 24 месеца след датата на сключване на споразумението за финансиране, посочено в член 3, параграф 3. Срокът на действие обаче изтича шест месеца след влизането на решението в сила, ако към този момент не е сключено споразумение за финансиране.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2012 година.
TARYBOS SPRENDIMAS 2012/423/BUSP
2012 m. liepos 23 d.
dėl paramos balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją ir Tarybos bendrąją poziciją 2003/805/BUSP
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį ir 31 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų (MNG) platinimu strategiją, kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių turi būti imtasi Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, sąrašas;
(2)
Sąjunga aktyviai įgyvendina tą strategiją ir vykdo jos II ir III skyriuose išvardytas priemones, pavyzdžiui, teikia finansinius išteklius konkretiems projektams, kuriais stiprinama daugiašalė ginklų neplatinimo sistema ir daugiašalės pasitikėjimo stiprinimo priemonės, remti. Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodeksas (toliau - Kodeksas) yra sudėtinė tos sistemos dalis. Juo siekiama užkirsti kelią balistinių raketų sistemų, galinčių siųsti į taikinį masinio naikinimo ginklus, bei susijusių technologijų platinimui ir jį sustabdyti;
(3)
2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo.
Toje bendrojoje pozicijoje raginama, inter alia, skatinti, kad kuo daugiau valstybių prisijungtų prie Kodekso, visų pirma, kad tai padarytų valstybės, turinčios balistinių raketų pajėgumų, taip pat toliau plėtoti ir įgyvendinti Kodeksą, ypač jame numatytas pasitikėjimo stiprinimo priemones, ir skatinti glaudesnes Kodekso sąsajas su JT daugiašale ginklų neplatinimo sistema;
(4)
2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“, kuriame teigiama, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimas tebėra viena iš didžiausių problemų saugumo srityje ir kad neplatinimo politika yra labai svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) dalis. Atsižvelgdama į padarytą pažangą ir į tai, kad toliau dedamos pastangos įgyvendinant šias „naujas veiksmų kryptis“, 2010 m. gruodžio mėn. Taryba susitarė jų įgyvendinimo laikotarpį pratęsti iki 2012 m. pabaigos;
(5)
2008 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2008/974/BUSP (2) dėl paramos Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją. Tas sprendimas suteikė galimybę sėkmingai skatinti Kodekso visuotinį taikymą ir jo principų laikymąsi. Sąjungos prioritetas - tęsti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių dialogą, siekiant toliau skatinti Kodekso visuotinį taikymą ir jo geresnį įgyvendinimą bei stiprinimą. Šiuo tolesniu sprendimu turėtų būti prisidėta prie šio proceso;
(6)
kalbant apie platesnį Kodekso kontekstą, vis didesnį susirūpinimą tarptautinei bendruomenei kelia tolesnis balistinių raketų, galinčių siųsti į taikinį masinio naikinimo ginklus, platinimas, visų pirma raketų programos, vykdomos Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Rytų Azijoje ir Pietų Azijoje, įskaitant Iraną ir Korėjos Liaudies Demokratinę Respubliką;
(7)
JT Saugumo Taryba (JT ST) savo rezoliucijoje 1540 (2004) pabrėžė, kad branduolinių, cheminių bei biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, dar kartą pakartojo tai JT ST rezoliucijoje 1977 (2011), ir įpareigojo valstybes, inter alia, jokiomis priemonėmis nepadėti nevalstybiniams subjektams kurti, įsigyti, gaminti, turėti, gabenti, perduoti ar naudoti branduolinius, cheminius ar biologinius ginklus ir jų siuntimo į taikinį priemones. Tai, kad branduoliniai, cheminiai bei biologiniai ginklai ir jų siuntimo į taikinį priemonės kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, buvo dar kartą patvirtinta JT ST rezoliucijoje 1887 (2009) dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo. Be to, JT ST rezoliucijoje 1929 (2010), grindžiamoje, inter alia, ankstesnėmis Saugumo Tarybos rezoliucijomis, JT Saugumo Taryba nusprendė, kad Iranas neturėtų vykdyti jokios veiklos, susijusios su balistinėmis raketomis, galinčiomis siųsti į taikinį branduolinius ginklus, įskaitant raketų paleidimą naudojant balistinių raketų technologijas, ir kad valstybės turėtų imtis visų reikiamų priemonių siekdamos užkirsti kelią su tokia veikla susijusių technologijų perdavimui ar susijusios techninės pagalbos teikimui Iranui. Apskritai šiuo sprendimu turėtų būti remiama įvairių rūšių veikla, kuria siekiama kovoti su balistinių raketų platinimu,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Siekdama užtikrinti nuolatinį ir praktinį tam tikrų ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos dalių įgyvendinimą, Sąjunga:
a)
remia paramos Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui veiklą, visų pirma siekiant:
-
skatinti Kodekso visuotinį taikymą ir visų pirma skatinti, kad prie Kodekso prisijungtų visos valstybės, turinčios balistinių raketų pajėgumų;
-
remti Kodekso įgyvendinimą;
-
didinti informuotumą apie Kodeksą, visų pirma jo pasirašymo 10-ųjų metinių proga;
b)
apskritai remia įvairių rūšių veiklą kovojant su balistinių raketų platinimu, kuria visų pirma siekiama didinti informuotumą apie šią grėsmę, aktyviau dėti pastangas didinti daugiašalių priemonių veiksmingumą, didinti paramą iniciatyvoms, skirtoms šiems konkretiems uždaviniams spręsti, ir padėti suinteresuotoms valstybėms nacionaliniu mastu stiprinti jų atitinkamus eksporto kontrolės režimus.
2. Atsižvelgiant į tai, Sąjungos remiami projektai apima šią konkrečią veiklą:
a)
paramos Kodekso įgyvendinimui veiklą:
-
parengti ir paskelbti „sutikimo rinkinį“, skirtą prie Kodekso neprisijungusių valstybių informavimo veiklai, kuriame taip pat būtų primintos prie Kodekso prisijungusių valstybių pareigos;
-
prie Kodekso prisijungusių valstybių metinio susitikimo metu organizuoti Vienoje susijusius informavimo renginius;
-
JT Generalinės Asamblėjos Pirmojo komiteto posėdžio metu organizuoti susijusius informavimo renginius, kuriais būtų remiamas Kodekso įgyvendinimas;
-
surengti ne daugiau kaip tris regioninius informavimo seminarus, grindžiamus ES prioritetais (galbūt skirtus Azijai, Persijos įlankos šalims ir Lotynų Amerikai);
-
raginti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių atstovus iš besivystančių šalių dalyvauti Kodekso metiniuose susitikimuose ir informavimo seminaruose;
-
rengti neseniai prie Kodekso prisijungusioms valstybėms skirtus informuotumo didinimo seminarus, be kita ko, Kodekso metinio susitikimo Vienoje metu, siekiant padėti joms vykdyti savo įsipareigojimus;
-
remti Kodekso propagavimo pastangų derinimą su JT 1540 komiteto veikla, be kita ko, finansuojant Kodekso ekspertų dalyvavimą 1540 komiteto narių apsilankymuose konkrečiose šalyse;
-
remti Kodekso saugų internetinį informacijos ir ryšių mechanizmą (e-ICC), be kita ko, stiprinant šios interneto svetainės techninius pajėgumus;
-
teikti finansinę paramą veiklai, susijusiai su Kodekso 10-ųjų metinių minėjimu.
b)
bendrą paramos balistinių raketų neplatinimui veiklą:
-
daugiašalių forumų metu surengti ne daugiau kaip keturis seminarus, skirtus informuotumui apie balistinių raketų platinimą didinti, galbūt susietus su a punkte nurodytais informavimo renginiais Kodekso srityje, pavyzdžiui, surengti seminarą JT Generalinės Asamblėjos sesijos, Nusiginklavimo konferencijos arba Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo parengiamųjų komitetų posėdžių metu;
-
surengti ne daugiau kaip tris regioninius seminarus, skirtus informuotumui apie balistinių raketų platinimą didinti, ir skatinti diskusijas dėl perspektyvų siekiant regionų lygiu geriau spręsti uždavinius, susijusius su balistinių raketų platinimo keliama grėsme, šias diskusijas galbūt susiejant su kita Sąjungos informavimo veikla Kodekso srityje; bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis, seminarai galėtų būti surengti Azijoje, Persijos įlankos regione ir Lotynų Amerikoje;
-
parengti tris apmąstymams skirtus dokumentus dėl galimų tolesnių daugiašalių veiksmų siekiant užkirsti kelią raketų platinimo keliamai grėsmei ir skatinti nusiginklavimo pastangas balistinių raketų srityje, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skirta galimoms pasitikėjimo stiprinimo priemonėms, galimoms teisiškai privalomoms priemonėms trumpojo ir vidutinio nuotolio „žemė-žemė“ tipo balistinių raketų srityje, ir būtų nagrinėjama galimybė pirmiausia imtis veiksmų tam tikruose regionuose, pavyzdžiui, regionuose, kurie yra itin svarbūs Sąjungai ir (arba) kuriuose artimiausiu metu galima tikėtis pažangos;
-
siekiant ankstyvame etape užkirsti kelią dvejopo naudojimo technologijų ir žinių perdavimui, surengti ne daugiau kaip tris informuotumo didinimo seminarus, skirtus ekspertams, ypač ekspertams iš mokslo ir (arba) kosmoso srities bendruomenių ir iš pramonės sektoriaus;
-
skatinti sudaryti galimybę akademinės bendruomenės nariams iš besivystančių šalių, dirbantiems raketų neplatinimo srityje, dalyvauti Europos Sąjungos kompetencijos centrų projektuose;
-
koordinuojant veiklą su Europos Sąjungos kompetencijos centrais surengti tikslines ekspertų misijas į Sąjungai nepriklausančias šalis, kad būtų keičiamasi informacija ir dalijamasi įgyta patirtimi su raketų technologijomis bei dvejopo naudojimo prekėmis susijusios eksporto kontrolės srityje ir kad šioms šalims būtų padėta plėtoti jų nacionalinius pajėgumus;
-
remti ekspertų mokymą balistinių raketų neplatinimo srityje jiems dalyvaujant Sąjungos programose, pavyzdžiui, ESGP koledžo arba ES valstybių narių programose.
2 straipsnis
1. Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis).
2. 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo Fondation pour la recherche stratégique (FRS); jis vykdo šią užduotį prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis sudaro būtinus susitarimus su FRS.
3 straipsnis
1. 1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 930 000 EUR.
2. Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
3. Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Tuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimą su FRS. Susitarime nustatoma, kad FRS turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.
4. Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija siekia kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, su kuriais susidurta to proceso metu, ir praneša susitarimo sudarymo datą.
4 straipsnis
1. Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai rengiamomis FRS ataskaitomis. Taryba tų ataskaitų pagrindu atlieka įvertinimą.
2. Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinius aspektus.
5 straipsnis
1. Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
2. Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 24 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos. Tačiau jis nustoja galioti po šešių mėnesių nuo jo įsigaliojimo dienos, jei iki to laiko nesudaromas joks finansavimo susitarimas.
Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 23 d.