РЕШЕНИЕ 2011/871/ОВППС НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
за създаване на механизъм за администриране на финансирането на общите разходи за операциите на Европейския съюз с военни последици или последици в областта на отбраната (ATHENA)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 26, параграф 2 и член 41, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
На заседанието си в Хелзинки от 10 и 11 декември 1999 г. Европейският съвет постигна специална договореност, че „в доброволното сътрудничество при операциите, водени от Европейския съюз, държавите-членки трябва да бъдат готови до 2003 г. да разположат в срок от 60 дни и да поддържат поне една година военни сили до 50 000 - 60 000 души, които да могат да извършват целия обем задачи от Питърсбърг“.
(2)
На 17 юни 2002 г. Съветът одобри условията и реда за финансиране на ръководените от ЕС операции по управлението на кризи, които имат военни последици или последици в областта на отбраната.
(3)
В заключенията си от 14 май 2003 г. Съветът потвърди необходимостта от способност за бързо реагиране, особено за хуманитарни и спасителни задачи.
(4)
На заседанието си в Солун от 19 и 20 юни 2003 г. Европейският съвет приветства заключенията от заседанието на Съвета от 19 май 2003 г., които по-специално потвърдиха необходимостта от военна способност за бързо реагиране от страна на Европейския съюз.
(5)
На 22 септември 2003 г. Съветът реши, че Европейският съюз следва да проявява гъвкавост при администрирането на финансирането на общите разходи за военни операции от всякакъв мащаб, сложност или неотложност, по-специално като създаде до 1 март 2004 г. постоянен финансов механизъм, който да поеме финансирането на общите разходи за всяка бъдеща военна операция на ЕС.
(6)
На 23 февруари 2004 г. Съветът прие Решение 2004/197/ОВППС за създаване на механизъм за администриране на общите разходи на операциите на Европейския съюз с военни и отбранителни последици (1). Впоследствие решението беше изменяно и заменяно неколкократно, като последния път това стана чрез Решение 2008/975/ОВППС (2).
(7)
Европейският съюз е в състояние да провежда военни операции за бързо реагиране в съответствие с концепцията, определена от Военния комитет на ЕС. Европейският съюз е в състояние и да разполага бойни групи в съответствие със съответните концепции, определени от Военния комитет на ЕС.
(8)
Схемата за авансово финансиране е насочена преди всичко към операциите за бързо реагиране.
(9)
Одобрените от Комитета по политика и сигурност (КПС) учения на политическо и военностратегическо равнище на командването, както и структурите за контрол и процедурите относно военните операции на ЕС посредством ученията на Генералния щаб на ЕС допринасят за засилване на цялостната оперативна готовност на Съюза.
(10)
Съветът решава за всеки отделен случай дали дадена операция има военни последици или последици в областта на отбраната по смисъла на член 41, параграф 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС).
(11)
Съгласно член 41, параграф 2, втора алинея ДЕС държавите-членки, чиито представители в Съвета са направили официална декларация съгласно член 31, параграф 1, втора алинея от него, не се задължават да участват във финансирането на съответните операции с военни последици или последици в областта на отбраната.
(12)
В съответствие с член 5 от Протокол (№ 22) относно позицията на Дания, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз, Дания не участва в изготвянето и осъществяването на решения и действия на Съюза, свързани с въпросите на отбраната. Дания не участва в настоящото решение и поради това не участва във финансирането на механизма.
(13)
Съгласно член 44 от Решение 2008/975/ОВППС Съветът преразгледа това решение и постигна съгласие по неговото изменение.
(14)
С цел постигане на яснота Решение 2008/975/ОВППС следва да бъде отменено и заменено с ново решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Определения
За целите на настоящото решение:
а)
„участващи държави-членки“ означава държавите-членки на Европейския съюз с изключение на Дания;
б)
„допринасящи държави“ означава държавите-членки, които допринасят за финансирането на съответната военна операция в съответствие с член 41, параграф 2 ДЕС, както и трети държави, допринасящи за финансирането на общите разходи по тази операция съгласно споразумения между тях и Европейския съюз;
в)
„операции“ означава операции на ЕС с военни последици или последици в областта на отбраната;
г)
„военни поддържащи операции“ означава операции на Европейския съюз или части от тях, за които е взето решение от Съвета в подкрепа на трета държава или трета организация и които имат военни последици или последици в областта на отбраната, но не са под командването на Генералния щаб на Европейския съюз.
ГЛАВА 1
МЕХАНИЗЪМ
Член 2
Създаване на механизма
1. С настоящото се създава механизъм за администриране на финансирането на общите разходи за операциите.
2. Този механизъм се нарича АТHENА.
3. АТHENА действа от името на участващите държави-членки или, по отношение на конкретните операции, от името на допринасящите държави.
Член 3
Юридическа правоспособност
АТHENА има необходимата юридическа правоспособност да осъществява административно управление на финансирането на операциите на ЕС с военни последици или последици в областта на отбраната, по-специално да притежава банкови сметки, да придобива, притежава или да се разпорежда със собственост, да встъпва в договори или административни договорености и да бъде страна по съдебни производства. АТHENА е с нестопанска цел.
Член 4
Координиране с трети страни
В степента, необходима за постигане на нейните задачите, и в съответствие с целите и политиките на Европейския съюз ATHENA координира дейностите си с държавите-членки, с институциите и органите на Съюза и с международни организации.
ГЛАВА 2
ОРГАНИЗАЦИОННА СТРУКТУРА
Член 5
Управленски органи и персонал
1. ATHENA се управлява, под ръководството на специален комитет, от:
а)
администратор;
б)
командващ операцията, по отношение на операцията, която командва (наричан по-нататък „командващ операцията“);
в)
счетоводител.
2. ATHENA използва във възможно най-голяма степен съществуващите административни структури на Съюза. ATHENA използва персонал, осигурен, при необходимост, от институциите на Съюза или командирован от държавите-членки.
3. Генералният секретар на Съвета може да предостави на администратора и на счетоводителя персонал, необходим за изпълняване на техните функции, като може да направи това въз основа на предложение от участваща държава-членка.
4. Органите и персоналът на ATHENA се мобилизират според оперативните нужди.
Член 6
Специален комитет
1. Създава се специален комитет, състоящ се от по един представител от всяка участваща държава-членка.
Представители на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и Комисията се канят да присъстват на заседанията на специалния комитет, без да участват в гласуването.
2. ATHENA се ръководи от специалния комитет.
3. Когато специалният комитет обсъжда финансирането на общите разходи по дадена операция:
а)
специалният комитет е съставен от по един представител от всяка допринасяща държава-членка;
б)
представителите на допринасящите трети държави участват в работата на специалния комитет. Те нито участват, нито присъстват при гласуването;
в)
командващият операцията или негов представител участва в работата на специалния комитет, без да участва в гласуването.
4. Председателството на Съвета свиква и председателства заседанията на специалния комитет. Администраторът осигурява секретариата на специалния комитет. Той съставя протокол с резултатите от обсъжданията в комитета. Той не взема участие в гласуването.
5. Счетоводителят участва в работата на специалния комитет при необходимост, без да участва в гласуването.
6. Председателството свиква специалния комитет в рамките най-много на 15 дни по искане на участваща държава-членка, на администратора или на командващия операцията.
7. Администраторът уведомява по подходящ начин специалния комитет относно всяка претенция или спор, засягащ ATHENA.
8. Специалният комитет приема решения с единодушие на членовете си, като се съобразява съставът, определен в параграфи 1 и 3. Неговите решения са задължителни.
9. Специалният комитет одобрява всички бюджети, като взема предвид съответните референтни суми, и като цяло упражнява правомощията по настоящото решение.
10. Администраторът, командващият операцията и счетоводителят предоставят на специалния комитет информация, както е предвидено в настоящото решение.
11. Текстът на актовете, одобрени от специалния комитет съгласно настоящото решение, се подписва в момента на одобряването им от председателя на специалния комитет и от администратора.
Член 7
Администратор
1. След като уведоми специалния комитет, генералният секретар на Съвета назначава администратор и поне един заместник-администратор за срок от три години.
2. Администраторът изпълнява своите функции от името на ATHENA.
3. Администраторът:
а)
съставя и представя на специалния комитет проектобюджетите. Разходната част за всяка операция от проектобюджета се съставя въз основа на предложение от командващия операцията;
б)
приема бюджетите след тяхното одобряване от специалния комитет;
в)
е разпоредител с бюджетните кредити по отношение на приходите, общите разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, и общите оперативни разходи, направени извън активната фаза на операцията;
г)
по отношение на приходите, изпълнява финансовите споразумения, постигнати с трети лица във връзка с финансирането на общите разходи на военните операции на ЕС;
д)
открива една или повече банкови сметки от името на ATHENA.
4. Администраторът осигурява спазването на правилата, установени с настоящото решение, и изпълнението на решенията на специалния комитет.
5. На администратора се предоставят правомощия да предприема мерките, които счита за необходими за изпълнението на разходите, финансирани чрез ATHENA. Той информира за това специалния комитет.
6. Администраторът координира работата по финансовите въпроси, свързани с военните операции на ЕС. По тези въпроси той е лицето за контакт с националните администрации, а при нужда и с международните организации.
7. Администраторът се отчита пред специалния комитет.
Член 8
Командващ операцията
1. Командващият операцията изпълнява от името на ATHENA функциите си по финансирането на общите разходи на операцията, която командва.
2. За операцията, която командва, командващият операцията:
а)
изпраща на администратора предложенията си за раздел „Разходи - общи оперативни разходи“ от проектобюджетите;
б)
в качеството си на разпоредител с бюджетните кредити изпълнява бюджетните кредити, свързани с общите оперативни разходи и разходите съгласно член 28; осигурява ръководството на всяко лице, участващо в изпълнението на тези бюджетни кредити, включително по отношение на предварителното финансиране; може да възлага договори и да встъпва в договори от името на ATHENA; открива банкова сметка от името на ATHENA за операцията, която командва.
3. За операцията, която командва, командващият операцията е упълномощен да предприема всички мерки, които счита за нужни за изпълнението на разходите, финансирани чрез ATHENA. Той уведомява администратора и специалния комитет за това.
4. Командващият операцията използва счетоводната система и системата за управление на активите, осигурени от ATHENA, освен в надлежно обосновани случаи, одобрени от специалния комитет по предложение на администратора. Администраторът предварително уведомява специалния комитет, когато смята, че са налице такива случаи.
Член 9
Счетоводител
1. Генералният секретар на Съвета назначава счетоводител и поне един заместник-счетоводител за срок от три години.
2. Счетоводителят изпълнява задълженията си от името на ATHENA.
3. Счетоводителят отговаря за:
а)
правилното извършване на плащанията, събирането на приходите и на установените вземания;
б)
изготвянето на финансовите отчети за ATHENA, а след завършване на всяка операция - на отчетите за нея;
в)
подпомагането на администратора, когато той представя на специалния комитет за одобрение годишните счетоводни отчети или счетоводните отчети за дадена операция;
г)
воденето на счетоводната отчетност на ATHENA;
д)
определянето на правилата и методите за водене на счетоводството и на сметкоплана;
е)
създаването и утвърждаването на счетоводните системи за приходите и, когато е необходимо, утвърждаването на системите, създадени от разпоредителя с бюджетни кредити, за предоставяне или обосноваване на счетоводна информация;
ж)
съхраняването на оправдателните документи;
з)
управлението на средствата съвместно с администратора.
4. Администраторът и командващият операцията предоставят на счетоводителя цялата информация, необходима за изготвянето на отчетите, които дават точна представа за активите на ATHENA и изпълнението на администрирания от ATHENA бюджет. Те гарантират неговата надеждност.
5. Счетоводителят се отчита пред специалния комитет.
Член 10
Общи разпоредби, приложими за администратора, счетоводителя и персонала на ATHENA
1. Функциите на администратора или заместник-администратора, от една страна, и на счетоводителя или заместник-счетоводителя, от друга страна, са взаимно несъвместими.
2. Всеки заместник-администратор действа под ръководството на администратора. Всеки заместник-счетоводител действа под ръководството на счетоводителя.
3. Заместник-администраторът замества администратора при отсъствие. Заместник-счетоводителят замества счетоводителя при отсъствие.
4. При изпълнение на функциите си от името на ATHENA длъжностните лица и останалите служители на Европейския съюз остават подчинени на приложимите за тях правила и разпоредби.
5. Персоналът, предоставен на ATHENA от държавите-членки, се подчинява на същите правила като правилата, посочени в решението на Съвета относно правилата, приложими към командированите национални експерти, и на разпоредбите, договорени между техните национални администрации и съответната институция на Съюза или ATHENA.
6. Преди назначаването си членовете на персонала на ATHENA трябва да са получили разрешение за достъп до класифицирана информация най-малко до ниво „SECRET UE“ от Съвета или равностойно разрешение за достъп до класифицирана информация от държава-членка.
7. Администраторът може да преговаря и да встъпва в договорености с държавите-членки или с институциите на Съюза за предварително определяне на онази част от персонала, която при нужда би могла да бъде незабавно предоставена на ATHENA.
ГЛАВА 3
АДМИНИСТРАТИВНИ ДОГОВОРЕНОСТИ И РАМКОВИ ДОГОВОРИ
Член 11
Административни договорености и рамкови договори
1. С държави-членки, институции и органи на Съюза, трети държави и международни организации могат да бъдат постигани административни договорености с цел да се улесни възлагането на обществени поръчки и/или финансовите аспекти на взаимното подпомагане при провеждането на операции по икономически най-целесъобразен начин.
2. Тези договорености:
а)
са предмет на консултация със специалния комитет, когато се сключват с държави-членки, институции или органи на Съюза;
б)
се представят за одобрение от специалния комитет, когато се сключват с трети държави или международни организации.
3. Тези договорености се подписват от администратора или, когато е необходимо, от съответния командващ операцията, действащи от името на ATHENA, и от компетентните административни органи на другите страни, посочени в параграф 1.
4. С цел да се улесни възлагането на обществени поръчки по икономически най-целесъобразен начин могат да се сключват рамкови договори. Преди да бъдат подписани от администратора, тези договори се представят за одобрение на специалния комитет и се предоставят на държавите-членки и на командващите операциите, в случай че поискат да ги използват. Тази разпоредба не налага на държавите-членки задължение да използват или предоставят стоки или услуги въз основа на рамков договор.
Член 12
Постоянни и ad hoc административни договорености относно реда и условията за заплащане на вноските на трети държави
1. В рамките на споразуменията, сключени между Европейския съюз и трети държави, посочени от Съвета като потенциални участници в операциите на ЕС или като участници в определена операция на ЕС, администраторът договаря с тези трети държави съответно постоянни или ad hoc административни договорености. Тези договорености са под формата на размяна на писма между ATHENA и компетентните административни служби на съответните трети държави, в които се определят условията, необходими за улесняване на бързото заплащане на вноските.
2. До сключване на договореностите по параграф 1 администраторът може да вземе необходимите мерки за улесняване на плащанията от допринасящите трети държави.
3. Администраторът уведомява предварително специалния комитет за предвижданите договорености, посочени в параграф 1, преди подписването им от името на ATHENA.
4. При предприемането на дадена военна операция от Съюза администраторът изпълнява, за стойността на определените от Съвета вноски, споразуменията с третите държави, допринасящи към операцията.
ГЛАВА 4
БАНКОВИ СМЕТКИ
Член 13
Откриване и цел
1. Банковите сметки се откриват в евро в първокласна финансова институция, чието главно управление се намира на територията на държава-членка, под формата на текуща или краткосрочна сметка в евро. В надлежно обосновани случаи и след одобрението на администратора могат да се откриват сметки във финансови институции, чието главно управление е извън територията на държавите-членки.
2. В надлежно обосновани случаи могат да се откриват сметки във валута, различна от евро.
3. Вноските на допринасящите държави се плащат по тези банкови сметки. Тези сметки се използват за заплащане на разходите, администрирани от ATHENA, и за плащане на необходимия аванс на командващия операцията за изпълнение на разходите, свързани с общите разходи на военната операция.
Член 14
Управление на средствата
1. За всяко плащане от сметката на ATHENA са необходими едновременно подписите на администратора или заместник-администратора, от една страна, и на счетоводителя или заместник-счетоводителя, от друга страна.
2. Не се разрешава овърдрафт по тези банкови сметки.
ГЛАВА 5
ОБЩИ РАЗХОДИ
Член 15
Определение за общи разходи и срокове за допускане
1. Общите разходи, изброени в приложение I, са за сметка на ATHENA, независимо кога са направени. При вписването им в статия от бюджета относно операцията, с която са най-тясно свързани, те се разглеждат като оперативни разходи за съответната операция. В противен случай те се разглеждат като общи разходи, направени във връзка с подготовката на операциите или след тяхното провеждане.
2. Освен това ATHENA поема общите оперативни разходи, изброени в приложение II, за периода от одобряването на концепцията за управление на кризи за съответната операция до назначаването на командващия операцията. При особени обстоятелства специалният комитет може да промени периода, през който тези разходи се поемат от ATHENA, след консултация с КПС.
3. По време на активната фаза на дадена операция, която тече от датата на назначаване на командващия операцията до датата, на която щабът на операцията прекрати дейността си, ATHENA поема следните оперативни общи разходи:
а)
общите разходи, посочени в част А от приложение III;
б)
общите разходи, посочени в част Б от приложение III, ако Съветът вземе решение за това;
в)
общите разходи, посочени в част В от приложение III, по искане на командващия операцията и с одобрение от специалния комитет.
4. По време на активната фаза на дадена военна поддържаща акция, съгласно определеното на Съвета, ATHENA поема като общи оперативни разходи общите разходи, определени от Съвета за всеки отделен случай съгласно приложение III.
5. Общите оперативни разходи по дадена операция включват и разходите, необходими за нейното окончателно приключване, изброени в приложение IV.
Операцията е окончателно приключена, когато оборудването и инфраструктурата, съвместно финансирани за операцията, са достигнали крайното си местоназначение и средствата от сметките за операцията са били одобрени.
6. Не могат да се считат за общи разходи разноски, направени за покриването на разходи, които във всички случаи биха били поети от една или повече от допринасящите държави, от институция на Съюза или от международна организация, независимо от организирането на дадена операция.
7. Специалният комитет може да вземе решение във всеки отделен случай да признае, с оглед на конкретните обстоятелства, за общи разходи по дадена операция по време на активната фаза определени допълнителни разходи извън посочените в част Б от приложение III.
8. Ако в рамките на специалния комитет не може да се постигне единодушие, то той, по инициатива на председателството, може да отнесе този въпрос за разглеждане от Съвета.
Член 16
Учения
1. Общите разходи за ученията на Европейския съюз се финансират чрез ATHENA, съобразно правила и процедури, подобни на прилагащите се за операциите, за които допринасят всички участващи държави-членки.
2. Тези общи разходи се състоят, първо, от допълнителните разходи за разгърнатите или постоянни щабове и, второ, от допълнителните разходи, направени във връзка с ползването от страна на ЕС на общите активи и възможности на НАТО, предоставени за дадено учение.
3. Общите разходи за ученията не включват разходите, свързани със:
а)
придобиване на трайни материални активи, включително свързаните със сгради, инфраструктура и оборудване;
б)
планирането и подготвителната фаза на ученията, освен ако не са били одобрени от специалния комитет;
в)
транспорта, казармите и настаняването на въоръжените сили.
Член 17
Референтна сума
Всяко решение на Съвета, с което Съветът решава да създаде или да удължи срока на военна операция на Съюза, съдържа референтна сума за общите разходи на тази операция. Администраторът, с подкрепата, по-специално, на военния личен състав на Съюза и, в случай че е встъпил в длъжност - на командващия операцията, преценява сумата, считана за необходима за покриване на общите разходи на операцията за планирания период. Чрез председателството администраторът предлага тази сума на органа на Съвета, отговарящ за разглеждането на проекта за решение. Членовете на специалния комитет се канят на обсъжданията на този орган във връзка с референтната сума.
ГЛАВА 6
БЮДЖЕТ
Член 18
Бюджетни принципи
1. Бюджетът, съставен в евро, е актът, с който за всяка финансова година се предвиждат и разрешават приходите и разходите, свързани с общите разходи, администрирани от ATHENA.
2. Всички разходи се свързват с определена операция с изключение на разходите, изброени в приложение I.
3. Вписаните в бюджета кредити се разрешават за срок от една финансова година, която започва да тече на 1 януари и приключва на 31 декември същата година.
4. Бюджетните приходи и разходи трябва да бъдат балансирани.
5. Приходите и разходите, свързани с общите разходи, може да бъдат изпълнени само чрез вписване в съответния бюджетен ред и в рамките на бюджетните кредити, определени в него, освен в случаите съгласно член 32, параграф 5.
Член 19
Годишен бюджет
1. Всяка година администраторът съставя проектобюджет за следващата финансова година с помощта на всеки командващ операция за съответната операция.
2. Проектът включва:
а)
бюджетните кредити, счетени за необходими за покриване на общите разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите;
б)
бюджетните кредити, счетени за необходими за покриване на общите оперативни разходи за продължаващите или планираните операции, включително, когато е необходимо, за възстановяване на общите разходи, които са били предварително финансирани от дадена държава-членка или трета страна;
в)
временните бюджетни кредити, посочени в член 26;
г)
разчет на приходите, необходими за покриване на разходите.
3. Бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания се класифицират в дялове и глави, като разходите се обединяват по вид или цел и, ако е необходимо, се подразделят в статии. В проектобюджета се включват подробни коментари към отделните глави или статии. За всяка операция има отделен дял. Един от дяловете е за общата част на бюджета и включва общите разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите.
4. Всеки дял може да включва глава, озаглавена „Временни бюджетни кредити“. Тези бюджетни кредити се вписват в тази глава при несигурност, за която има сериозни основания, относно размера на необходимите бюджетни кредити или възможността на изпълнение на вписаните кредити.
5. Приходите се състоят от:
а)
вноски, платими от участващите и допринасящите държави-членки и, когато е целесъобразно, от трети допринасящи държави;
б)
други приходи, подразделени по дялове, включително получените лихви, приходите от продажби и бюджетния излишък от предходната финансова година, след като е бил определен от специалния комитет.
6. Администраторът предлага проектобюджета на специалния комитет най-късно до 31 октомври. Специалният комитет одобрява проектобюджета в срок до 31 декември. Администраторът приема одобрения бюджет и уведомява участващите държави-членки и допринасящите трети държави.
Член 20
Коригиращи бюджети
1. В случай на непреодолими, изключителни или непредвидими обстоятелства, включително когато дадена операция започне в хода на финансовата година, администраторът предлага проект за коригиращ бюджет. Проектът за коригиращ бюджет се изготвя, предлага, одобрява и приема и уведомяването се извършва съгласно процедурата, приложима към годишния бюджет. Специалният комитет го обсъжда, като взема предвид неговата неотложност.
2. Когато този проект за коригиращ бюджет е в резултат на започването на нова операция или на промени в бюджета на текуща операция, администраторът уведомява специалния комитет за общата сума на разходите, предвидени за тази операция. Ако тези разходи съществено надвишават съответната референтна сума, специалният комитет може да поиска от одобрението на Съвета.
3. Проектът за коригиращ бюджет в резултат на започването на нова операция се представя на специалния комитет в срок от 4 месеца след одобряването на референтната сума, освен ако специалният комитет не вземе решение за по-дълъг срок.
Член 21
Прехвърляния
1. Администраторът, когато е целесъобразно - по предложение на командващия операцията, може да прави прехвърляния на бюджетни кредити. Доколкото неотложността на ситуацията позволява това, администраторът уведомява специалния комитет за своето намерение най-малко една седмица предварително. Въпреки това предварителното одобрение на специалния комитет е необходимо, когато:
а)
планираното прехвърляне ще измени общия размер на бюджетните кредити, предвидени за дадена операция;
или
б)
планираните прехвърляния между главите през съответната финансова година надхвърлят 10 % от бюджетните кредити, вписани в главата, от която се теглят кредитите, според указаното в приетия бюджет за съответната финансова година, на датата, на която е направено предложението за прехвърляне.
2. Когато командващият операцията счете това за необходимо за правилното протичане на операцията, в трите месеца след датата на започване на операцията той може да прави прехвърляния на бюджетни кредити, предназначени за операцията, между статиите и между главите от раздела „Общи оперативни разходи“ на бюджета. Той уведомява администратора и специалния комитет за това.
Член 22
Пренасяне на бюджетни кредити
1. По принцип бюджетните кредити, предназначени за покриване на общи разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, които не са усвоени, се отменят в края на финансовата година, освен ако в параграф 2 не е предвидено друго.
2. Бюджетните кредити, предназначени за покриване на разходите за съхраняване на материалите и оборудването, администрирани от ATHENA, могат да бъдат пренесени веднъж към следващата финансова година, ако до 31 декември на текущата финансова година е бил поет ангажимент в този смисъл. Бюджетните кредити, предназначени за покриване на общите оперативни разходи, могат да бъдат пренесени, ако са необходими за операция, която не е напълно приключена.
3. Администраторът представя на специалния комитет предложения за пренасяне на бюджетни кредити, за които не са поети задължения от предходната финансова година, до 15 февруари. Тези предложения се смятат за одобрени, освен ако специалният комитет не реши друго до 15 март.
4. Бюджетните кредити за поети задължения от предишната финансова година се пренасят, а администраторът уведомява специалния комитет за това до 15 февруари.
Член 23
Предварително изпълнение
След приемане на годишния бюджет бюджетните кредити могат да се използват за покриване на задълженията и плащанията, доколкото това е оперативно необходимо.
ГЛАВА 7
ВНОСКИ И ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА СУМИ
Член 24
Определяне на вноските
1. Бюджетните кредити за плащания, предназначени за покриване на общите разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, които не се покриват от различните приходи, се финансират от вноски на участващите държави-членки.
2. Бюджетните кредити за плащания, предназначени за покриване на общите оперативни разходи за дадена операция, се покриват от вноски на допринасящите държави.
3. Вноските, платими от допринасящите държави-членки за дадена операция, са равни на сумата на бюджетните кредити за плащания, вписани в бюджета и предназначени за покриване на общите оперативни разходи за съответната операция, след приспадане на вноските, платими за същата операция от допринасящите трети държави съгласно член 12.
4. Разбивката на вноските между държавите-членки, от които се изисква участие под формата на вноски, се определя съгласно размера на брутния национален продукт, определен в член 41, параграф 2 ДЕС, и в съответствие с Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (3) или всяко друго решение на Съвета, което го заменя.
5. Данните за изчисляване на вноските са данните, вписани в колоната „БНД собствени ресурси“ от таблицата „Резюме на финансирането от общия бюджет по вид на собствените ресурси и по държава-членка“, приложена към последния общ бюджет, приет от Съюза. Вноската на всяка държава-членка, която дължи такава, е пропорционална на дела на брутния национален доход (БНД) на тази държава-членка в общия сбор от БНД на държавите-членки, които дължат вноски.
Член 25
График за плащане на вноските
1. Когато Съветът е приел референтна сума за военна операция на ЕС, допринасящите държави-членки плащат своите вноски в размер на 30 % от референтната сума, освен ако Съветът не вземе решение за друг размер. Администраторът отправя покани за вноски в зависимост от оперативните нужди за операцията до договореното равнище.
2. По предложение на администратора специалният комитет може да реши, че преди приемането на коригиращ бюджет за операцията ще бъдат поискани допълнителни вноски. Специалният комитет може да реши да отнесе въпроса до компетентните подготвителни органи на Съвета.
3. Когато за определена операция е приет коригиращ бюджет, държавите-членки заплащат остатъка от вноските, които дължат за тази операция съгласно член 24. Въпреки това, когато се предвижда операцията да продължи повече от шест месеца в рамките на една финансова година, остатъкът от дължимите суми се изплаща на два транша. В такива случаи първият транш се плаща в срок от 60 дни след началото на операцията; вторият транш се плаща в срок, определен от специалния комитет по предложение на администратора, като се отчитат оперативните нужди. Специалният комитет може да се отклони от разпоредбите на настоящия параграф.
4. Администраторът отправя съответните покани за вноски с писмо до националните администрации, чиито данни са му били съобщени, при:
а)
одобрението на проектобюджета за финансовата година от специалния комитет съгласно член 19. Първата покана за вноски покрива оперативните нужди за осем месеца. Втората покана за вноски покрива салдото от вноските, като се взема предвид салдото на бюджетния излишък от предходната година, ако специалният комитет е взел решение това салдо да бъде включено в бюджета за текущата година, след като е било получено одитното становище,
б)
приемането на референтната сума съгласно предвиденото в член 25, параграф 1, или
в)
одобрението на коригиращ бюджет съгласно предвиденото в член 20.
5. Без да се засягат останалите разпоредби на настоящото решение, вноските се плащат в 30-дневен срок след отправянето на съответната покана за вноски, с изключение на първата покана за вноски в бюджета за нова финансова година, когато срокът за плащане е 40 дни след отправянето на съответната покана за вноски.
6. Всяка допринасяща държава заплаща банковите такси, свързани с плащането на нейната вноска.
7. Администраторът потвърждава получаването на вноските.
Член 26
Авансово финансиране
1. При военна операция на Европейския съюз за бързо реагиране допринасящите държави-членки дължат вноски на нивото на референтната сума. Без да се засяга член 25, параграф 3, плащанията се извършват съгласно предвиденото по-долу.
2. За целите на авансовото финансиране на военни операции на ЕС за бързо реагиране участващите държави-членки:
а)
изплащат предсрочно вноските за ATHENA, или;
б)
когато Съветът вземе решение за провеждане на военна операция на ЕС за бързо реагиране, за чието финансиране те допринасят, в петдневен срок след отправянето на поканата плащат вноската си за общите разходи за операцията на равнището на референтната сума, освен ако Съветът не реши друго.
3. За посочените по-горе цели специалният комитет, съставен от по един представител на всяка държава-членка, която плаща вноската си предсрочно, въвежда временни бюджетни кредити в определен дял от бюджета. Тези временни бюджетни кредити се покриват от вноски, платими от държавите-членки, които плащат вноската си предсрочно, в 90-дневен срок от отправянето на поканата за тези вноски.
4. Всички временни бюджетни кредити, посочени в параграф 3 и използвани за определена операция, се попълват в 90-дневен срок от отправянето на поканата.
5. Без да се засягат разпоредбите на параграф 1, всяка държава-членка, която плаща вноската си предсрочно, може при определени обстоятелства да упълномощи администратора да използва предсрочно платената от нея вноска за операция, в която тя участва, различна от операция за бързо реагиране. Предсрочно платената вноска се възстановява от съответната държава-членка в 90-дневен срок от отправянето на поканата.
6. Когато за дадена операция, различна от операция за бързо реагиране, са необходими средства, преди да са получени достатъчно вноски за тази операция:
а)
за покриване на вноските, дължими за дадената операция, могат да се използват до 75 % от предсрочно платените вноски от държавите-членки, които допринасят за финансирането на тази операция, след одобрение от държавите-членки, които плащат вноската си предсрочно. Предсрочно платените вноски се възстановяват от държавите-членки, които плащат вноската си предсрочно, в 90-дневен срок от отправянето на поканата;
б)
в случая по буква а) от настоящия параграф вноските, дължими за операцията съгласно член 25, параграф 1 от държавите-членки, които не са платили вноската си предсрочно, се изплащат, след одобрение от съответните държави-членки, в срок от пет дни след отправянето на поканата от администратора.
7. Независимо от член 32, параграф 3 командващият операцията може да поема задължения и да извършва плащания с предоставените му средства.
8. Всяка държава-членка може да промени избора си като уведоми администратора най-малко три месеца предварително.
9. Лихвите, получени в резултат на авансовото финансиране, се разпределят на годишна база между държавите-членки, които са платили вноската си предсрочно, и се добавят към техните временни бюджетни кредити. Сумите се съобщават на тези държави-членки в рамките на ежегодната процедура по одобрение на бюджета.
Член 27
Възстановяване на предварителното финансиране
1. Всяка държава-членка, трета държава или, в зависимост от случая, международна организация, оправомощена от Съвета да финансира предварително част от общите разходи по дадена операция, може да получи тази сума обратно от ATHENA, като подаде за целта искане, придружено с необходимите документи и адресирано до администратора, най-късно два месеца след датата на завършване на съответната операция.
2. Искането за възстановяване не може да бъде уважено, ако не е одобрено от командващия операцията, при условие че той все още изпълнява тази длъжност, и от администратора.
3. При одобряване на искането за възстановяване, представено от допринасяща държава, сумата може да се приспадне при следващата покана за вноски, отправена към тази държава от администратора.
4. Ако при одобряването на искането не се планира отправяне на покана за вноски или ако одобреното искане за възстановяване на сума би надхвърлило очаквания размер на вноската, администраторът изплаща подлежащата на възстановяване сума в рамките на 30 дни, като взема предвид паричния поток на ATHENA и необходимата сума за финансиране на общите разходи по съответната операция.
5. Възстановяването се дължи в съответствие с настоящото решение, дори и операцията да бъде отменена.
6. Възстановяването включва лихвата, получена в резултат на предварителното финансиране.
Член 28
Управление от ATHENA на разходите, които не се включват в общите разходи
1. По предложение на администратора, представено със съдействието на командващия операцията, или на държава-членка специалният комитет може да реши да повери на ATHENA административното управление на някои разходи във връзка с дадена операция (наричани по-нататък „разходи, поети на национално равнище“), макар и за тях да продължава да отговаря съответната държава-членка.
2. В решението си специалният комитет може да упълномощи командващия операцията да сключи от името на държавите-членки, участващи в операцията, и когато е необходимо - от името на трети страни, договори за получаването на услугите и стоките, които се финансират чрез разходи, поети на национално равнище.
3. В решението на специалния комитет се определят начините за предварително финансиране на разходите, поети на национално равнище.
4. ATHENA води счетоводство за поверените ѝ разходи, поети на национално равнище и направени от всяка държава-членка и, когато е целесъобразно - от трети страни. Ежемесечно ATHENA изпраща на всяка държава-членка и, когато е необходимо - на посочените трети страни, отчет на разходите, поети или направени от нея или от нейния персонал през предходния месец, и отправя покана за осигуряване на необходимите средства за заплащане на тези разходи. Държавите-членки и, когато е необходимо - третите страни, заплащат на ATHENA поисканите суми в срок от 30 дни след отправяне на поканата за осигуряване на средствата.
Член 29
Лихви за забава
1. Ако някоя държава не изпълни финансовите си задължения, по аналогия се прилагат правилата на Съюза за лихвите за забава, определени в член 71 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (4), във връзка с плащането на вноските в бюджета на ЕС.
2. Когато плащането закъснее с не повече от десет дни, не се начислява лихва. Когато плащането закъснее с повече от десет дни, лихвите се начисляват за целия период на забавата.
ГЛАВА 8
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА РАЗХОДИТЕ
Член 30
Принципи
1. Предоставените на ATHENA бюджетни кредити се използват в съответствие с принципите на добро финансово управление, т.е. на икономичност, ефективност и ефикасност.
2. Разпоредителите с бюджетни кредити отговарят за изпълнение на приходите и разходите на ATHENA в съответствие с принципите на добро финансово управление и за да се гарантира спазването на изискванията за законност и правомерност. За изпълнението на разходите разпоредителите с бюджетни кредити поемат бюджетни и правни задължения, утвърждават разходи и разрешават плащания и извършват предварителните действия за изпълнението на бюджетните кредити. Всеки разпоредител с бюджетни кредити може да делегира изпълнението на задълженията си с решение, в което се определя:
а)
персонал, който е на подходящо ниво за подобно делегиране;
б)
обхвата на предоставените правомощия;
в)
възможността оправомощените лица за вторично делегиране на правомощията.
3. Изпълнението на бюджетните кредити се осигурява на принципа на разделяне на функциите на разпоредителя с бюджетни кредити от тези на счетоводителя. Функциите на разпоредителя с бюджетни кредити и на счетоводителя са несъвместими помежду си. За всяко плащане от средствата, управлявани от ATHENA, са необходими едновременно подписите на разпоредителя с бюджетни кредити и на счетоводителя.
4. Без да се засяга настоящото решение, когато изпълнението на общите разходи е възложено на държава-членка, институция на Съюза или, ако е необходимо - на международна организация, то тази държава, институция или организация прилага правилата, приложими към изпълнението на нейните собствени разходи. Когато администраторът изпълнява пряко разходите, той спазва правилата, приложими към изпълнението на раздел „Съвет“ от общия бюджет на Европейския съюз.
5. Въпреки това администраторът може да представи на председателството основа за предложение до Съвета или до специалния комитет относно правилата за изпълнение на общите разходи.
6. Специалният комитет може да одобри правила за изпълнение на общите разходи, които се отклоняват от параграф 4.
Член 31
Общи разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, или които не са свързани пряко с конкретна операция
Администраторът изпълнява задълженията на разпоредител с бюджетни кредити по отношение на общите разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, както и на общите разходи, които не могат да бъдат свързани пряко с конкретна операция.
Член 32
Общи оперативни разходи
1. Командващият операцията изпълнява задълженията на разпоредител с бюджетни кредити по отношение на общите оперативни разходи по операцията, която командва. Независимо от това администраторът изпълнява задълженията на разпоредител с бюджетни кредити по отношение на общите оперативни разходи, направени по време на подготвителната фаза на дадена операция, които се изпълняват пряко чрез ATHENA или са свързани с операцията след края на нейната активна фаза.
2. Сумите, необходими за изпълнение на разходите по дадена операция, се прехвърлят от администратора от банковата сметка на ATHENA към командващия операцията, по негово искане, в банкова сметка, открита от името на ATHENA, чиито данни са предоставени от командващия операцията.
3. Чрез дерогация от член 18, параграф 5, приемането на референтна сума дава правото на администратора и на командващия операцията, всеки в собствената си област на компетентност, да поеме и заплати разходите за съответната операция в размер до дела от референтната сума, одобрен съгласно член 25, параграф 1, освен ако Съветът не вземе решение за по-голям размер на задълженията.
Въз основа на предложение на администратора или на командващия операцията и като вземе предвид оперативната необходимост и неотложност, специалният комитет може да разреши поемането и - по целесъобразност - плащането на допълнителни разходи. Специалният комитет може да реши да препрати въпроса чрез председателството на компетентните подготвителни органи на Съвета, освен ако оперативните обстоятелства не наложат друго. Настоящата дерогация не се прилага, считано от датата на приемане на бюджета за съответната операция.
4. За периода до приемането на бюджета за дадена операция администраторът и командващият операцията или негов представител докладват на специалния комитет всеки месец, като всеки докладва по засягащите го въпроси във връзка с разходите, които са допустими като общи разходи по тази операция. Специалният комитет, по предложение на администратора, на командващия операцията или на държава-членка, може да дава насоки за изпълнение на разходите през този период.
5. Чрез дерогация от член 18, параграф 5, в случай на непосредствена опасност за живота на персонала, участващ във военна операция на ЕС, командващият операцията може да изпълни разходите, необходими за запазване живота на членовете на този персонал, които надвишават вписаните в бюджета кредити. Той уведомява за това администратора и специалния комитет възможно най-скоро. В тези случаи администраторът, в тясна връзка с командващия операцията, предлага необходимите прехвърляния за финансиране на непредвидените разходи. Ако не е възможно да се осигури достатъчно финансиране за тези разходи посредством прехвърляне, администраторът предлага коригиращ бюджет.
ГЛАВА 9
КРАЙНО МЕСТОНАЗНАЧЕНИЕ НА СЪВМЕСТНО ФИНАНСИРАНИТЕ ОБОРУДВАНЕ И ИНФРАСТРУКТУРА
Член 33
Оборудване и инфраструктура
1. С оглед окончателното приключване на операцията, която е командвал, командващият операцията предлага крайно местоназначение за оборудването и инфраструктурата, финансирани съвместно за целите на тази операция. Той предлага на специалния комитет съответната подходяща степен на амортизация.
2. Администраторът управлява оборудването и инфраструктурата, оставащи след края на активната фаза на операцията, с оглед, ако е необходимо, за тях да се намери крайно местоназначение. Той предлага на специалния комитет съответната подходяща степен на амортизация.
3. Степента на амортизация на оборудването, инфраструктурата и останалите активи се одобрява от специалния комитет при първа възможност.
4. Крайното местоназначение на съвместно финансираните оборудване и инфраструктура се одобрява от специалния комитет, като се вземат предвид оперативните нужди и финансови критерии. Крайното местоназначение може да бъде, както следва:
а)
за инфраструктура - продажба или прехвърляне чрез ATHENA на приемащата държава, на държава-членка или на трета страна;
б)
за оборудване - продажба чрез ATHENA на държава-членка, на приемащата държава или на трета страна, или неговото съхранение и поддръжка от ATHENA, от държава-членка или от съответната трета страна с цел използване в следваща операция.
5. При продажба оборудването и инфраструктурата се продават на пазарната им цена или, ако пазарната цена не може да бъде определена, на справедлива и разумна цена, като се вземат предвид конкретните условия на място.
6. Продажбата или прехвърлянето на приемащата или на трета страна се осъществява съобразно съответните действащи правила за сигурност.
7. Когато се вземе решение ATHENA да запази оборудването, финансирано съвместно за целите на дадена операция, допринасящите държави-членки могат да поискат финансова компенсация от другите участващи държави-членки. Специалният комитет, съставен от представители на всички участващи държави-членки, взема съответните решения по предложение на администратора.
ГЛАВА 10
СЧЕТОВОДСТВО И ИНВЕНТАРИ
Член 34
Осчетоводяване на общите оперативни разходи
Командващият операцията води счетоводството на прехвърлянията, получени от ATHENA, на разходите, за които е поел задължение, и на направените плащания и получените приходи, както и инвентарна книга на движимата собственост, финансирана от бюджета на ATHENA и използвана за операцията, която той командва.
Член 35
Консолидирано счетоводство
1. Счетоводителят води счетоводство за поисканите вноски и направените прехвърляния. Той също така съставя счетоводен отчет за общите разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, както и за оперативните разходи и приходи, за които администраторът носи пряка отговорност.
2. Счетоводителят съставя консолидирания счетоводен отчет за приходите и разходите на ATHENA. Всеки командващ операция му изпраща счетоводен отчет за разходите, за които е поел задължение, за направените плащания и за получените приходи.
ГЛАВА 11
ОДИТ И ПРЕДСТАВЯНЕ НА СЧЕТОВОДНИТЕ ОТЧЕТИ
Член 36
Редовни отчети до специалния комитет
На всеки три месеца администраторът представя на специалния комитет отчет за изпълнението на приходите и разходите от началото на финансовата година. За тази цел всеки командващ операция представя на администратора отчет за общите оперативни разходи за операцията, която командва.
Член 37
Условия за извършване на проверки
1. Лицата, отговарящи за одита на приходите и разходите на ATHENA, трябва преди изпълнението на задачата си да са получили разрешение за достъп до класифицирана информация най-малко до ниво „SECRET UE“ на Съвета или равностойно разрешение за достъп до класифицирана информация от държава-членка или от НАТО, в зависимост от случая. Тези лица гарантират, че ще спазват поверителността на информацията и ще пазят в тайна данните, които са узнали по време на одита, в съответствие с правилата, приложими към тази информация или данни.
2. Лицата, отговарящи за одита на приходите и разходите на ATHENA, получават, без да отправят предварително предупреждение, незабавен достъп до документите и съдържанието на всички материални носители на данни, свързани с приходите и разходите, както и до помещенията, където се съхраняват тези документи и материални носители. Те могат да правят копия. Лицата, участвали в изпълнението на приходите и разходите на ATHENA, оказват на администратора и на лицата, отговарящи за одита на тези приходи и разходи, необходимата помощ за изпълнение на тяхната задача.
Член 38
Външен одит на счетоводните отчети
1. Когато изпълнението на разходите на ATHENA е възложено на държава-членка, на институция на Съюза или на международна организация, то тази държава, институция или организация спазва правилата, които са приложими към извършването на одит на собствените ѝ разходи.
2. Независимо от това, администраторът или лицата, определени от него, могат по всяко време да направят одит на общите разходи на ATHENA, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, или на общите оперативни разходи по дадена операция. Освен това специалният комитет, по предложение на администратора или на държава-членка, може по всяко време да назначи външни одитори, чиито задачи и условия за наемане се определят от него.
3. За целите на външните одити се създава шестчленна колегия от одитори. Специалният комитет назначава членовете за мандат от три години, който може да се поднови веднъж, измежду кандидатите, предложени от държавите-членки. Специалният комитет може да удължи мандата на даден член с не повече от 6 месеца.
Кандидатите трябва да са членове на най-висшия национален одитен орган в държава-членка или да са препоръчани от този орган и да предоставят достатъчно гаранции за сигурност и независимост. Те трябва да са на разположение за изпълнение на задачи от името на ATHENA, когато това е необходимо. При изпълнението на тези задачи:
а)
членовете на колегията продължават да получават възнаграждение от органа за одит, от който идват; ATHENA поема разходите по командировката в съответствие с правилата, приложими за длъжностните лица на Европейския съюз от същата степен;
б)
членовете не искат, нито получават указания от друг, освен от специалния комитет; в рамките на мандата за одит колегията от одитори и нейните членове са напълно независими и единствено отговорни за провеждането на външния одит;
в)
членовете докладват за изпълнението на задачата си единствено на специалния комитет;
г)
членовете проверяват по време на финансовата година, както и след това (ex post), чрез проверки на място и проверки на оправдателните документи, дали разходите, финансирани или предварително финансирани чрез ATHENA, се изпълняват в съответствие с приложимото законодателство и с принципите на добро финансово управление, т.е. икономичност, ефективност и ефикасност, както и дали вътрешният контрол е подходящ.
Всяка година колегията от одитори решава дали да смени своя председател, като избере един от своите членове, или да поднови мандата му. Тя приема правилата, приложими към одитите, извършвани от нейните членове, в съответствие с най-високите международни стандарти. Колегията от одитори одобрява одитните доклади, съставени от нейните членове, преди тяхното предаване на администратора и на специалния комитет.
4. Специалният комитет може да реши за всеки отделен случай и при наличието на конкретни основания да ползва други външни органи.
5. Разходите за одита, извършван от одиторите, действащи от името на ATHENA, се считат за общи разходи, които се поемат от ATHENA.
Член 39
Вътрешен одит на счетоводните отчети
1. По предложение на администратора генералният секретар на Съвета, след като уведоми специалния комитет, назначава вътрешен одитор на ATHENA и поне един заместник вътрешен одитор, за срок от три години, който може да се поднови веднъж; вътрешните одитори трябва да имат необходимата професионална квалификация и да предоставят достатъчно гаранции за сигурност и независимост. Вътрешният одитор не може да бъде нито разпоредител с бюджетни кредити, нито счетоводител; той не може да участва в изготвянето на финансовите отчети.
2. Вътрешният одитор докладва на администратора относно справянето с рисковете, като изготвя независими становища за качеството на системите за управление и контрол и отправя препоръки за подобряване на вътрешния контрол на операциите и за насърчаване на доброто финансово управление. Той отговаря по-конкретно за това да се прецени доколко са подходящи и ефективни вътрешните системи за управление и резултатите от работата на отделите при изпълнението на политиките и целите спрямо свързаните с тях рискове.
3. Вътрешният одитор изпълнява функциите си по отношение на всички отдели, които участват в събирането на приходите от ATHENA или изпълнението на разходите, финансирани чрез ATHENA.
4. В зависимост от необходимостта вътрешният одитор извършва един или няколко одита през финансовата година. Той докладва на администратора и уведомява командващия операцията относно заключенията и препоръките си. Командващият операцията и администраторът осигуряват предприемането на препоръчаните от одита действия.
5. Администраторът представя на специалния комитет годишен доклад за вътрешен одит, посочващ броя и вида на осъществените вътрешни одити, направените констатации, оценки и препоръки и предприетите действия по тези препоръки.
6. Освен това всеки командващ операция предоставя на вътрешния одитор пълен достъп до операцията под негово командване. Вътрешният одитор прави проверка на доброто функциониране на финансовите и бюджетните системи и процедури и осигурява функционирането на надеждни и ефикасни системи за вътрешен контрол.
7. Действията и докладите на вътрешния одитор се представят на колегията от одитори заедно с всички необходими оправдателни документи.
Член 40
Годишно представяне и приключване на счетоводните отчети
1. Всеки командващ операция предоставя на счетоводителя на ATHENA най-късно до по-ранната от следните две дати - 31 март след приключване на финансовата година или до четири месеца след края на операцията, която ръководи, необходимата информация за съставяне на годишните счетоводни отчети за общите разходи, годишните счетоводни отчети за разходите, които са предварително финансирани и възстановени съгласно член 28, и годишния доклад за дейността.
2. До 15 май след приключване на финансовата година, със съдействието на счетоводителя и на командващите на отделните операции, администраторът съставя и представя на специалния комитет и на колегията от одитори финансовите отчети и годишния доклад за дейността.
3. До 8 седмици от предаването на финансовите отчети специалният комитет получава одитно становище от колегията от одитори и одитираните финансови отчети на ATHENA от администратора, действащ със съдействието на счетоводителя и на командващите на отделните операции.
4. До 30 септември след приключване на финансовата година специалният комитет получава от колегията от одитори одитния доклад и го разглежда наред с одитното становище и финансовите отчети, за да освободи от финансова отговорност администратора, счетоводителя и командващите на отделните операции.
5. Всички отчети и инвентари се пазят, на съответните им нива, от счетоводителя и командващия операцията за срок от пет години от датата, на която е направено съответното освобождаване от финансова отговорност. След края на дадена операция командващият операцията осигурява предаването на всички счетоводни отчети и инвентари на счетоводителя.
6. Специалният комитет решава да впише салдото от изпълнението на бюджета за финансовата година, за която са одобрени счетоводните отчети, в бюджета за следващата финансова година като приход или разход в зависимост от обстоятелствата, посредством коригиращ бюджет. Специалният комитет може обаче да реши да включи салдото от посоченото по-горе изпълнение на бюджета след получаване на одитното становище на колегията от одитори.
7. Частта от салдото от изпълнението на бюджета за финансовата година, която е резултат от изпълнението на бюджетните кредити, предназначени за покриване на общите разходи, направени във връзка с подготовката или вследствие на операциите, се вписва срещу следващите вноски на участващите държави-членки.
8. Частта от салдото от изпълнението на бюджета за финансовата година, която произтича от изпълнението на бюджетните кредити, предназначени за покриване на общите оперативни разходи за дадена операция, се вписва срещу следващите вноски на държавите-членки, които са допринесли за тази операция.
9. Ако не може да се извърши възстановяване чрез приспадане от вноските, дължими на ATHENA, салдото от изпълнението на бюджета се възстановява на съответните държави-членки съгласно ключа „БНД“ за годината на възстановяването.
10. Всяка държава-членка, участваща в дадена операция, може да предоставя на администратора ежегодно до 31 март, ако е целесъобразно - чрез командващия операцията, информация относно допълнителните разходи, които е направила по операцията през предходната финансова година. Информацията се представя в разбивка по основни разходни позиции. Администраторът обобщава информацията, за да представи на специалния комитет общ преглед на допълнителните разходи по операцията.
Член 41
Приключване на счетоводните отчети за дадена операция
1. След завършването на дадена операция специалният комитет може да реши, по предложение на администратора или на държава-членка, че администраторът, със съдействието на счетоводителя и на командващия операцията, ще представи на специалния комитет финансовите отчети за тази операция поне до датата, на която тя е завършила, и ако е възможно - до датата, на която тя е приключена окончателно. Определеният за администратора срок не може да бъде по-малък от четири месеца от датата на завършване на операцията.
2. Ако в рамките на определения срок във финансовите отчети не могат да бъдат включени приходите и разходите, свързани с окончателното приключване на операцията, тогава тези приходи и разходи се отразяват във финансовите отчети на ATHENA и се преглеждат от специалния комитет в рамките на процедурата, предвидена в член 40.
3. Въз основа на становището на колегията от одитори специалният комитет одобрява представените му финансови отчети за операцията. Той освобождава от отговорност за съответната операция администратора, счетоводителя и командващия операцията.
4. Ако не може да се извърши възстановяване чрез приспадане от вноските, дължими на ATHENA, салдото от изпълнението на бюджета се възстановява на съответните държави-членки съгласно ключа „БНД“ за годината на възстановяването.
ГЛАВА 12
ДРУГИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Отговорност
1. Условията, уреждащи дисциплинарната и наказателната отговорност на командващия операцията, администратора и останалите членове на персонала, предоставени по-специално от институциите на Съюза или от държавите-членки, в случай на нарушение или небрежност при изпълнението на бюджета, се определят от правилника за персонала или правилата, приложими за тях. Наред с това ATHENA може по собствена инициатива или по искане на допринасяща държава да заведе граждански иск срещу горепосочените членове на персонала.
2. Съюзът или генералният секретар на Съвета в никакъв случай не могат да носят отговорност пред допринасяща държава в резултат на изпълнението на задълженията на администратора, счетоводителя или членовете на персонала, назначени за работа при тях.
3. Договорната отговорност, произтичаща от договори, сключени в рамките на изпълнението на бюджета, се покрива чрез ATHENA от допринасящите държави. Тя се урежда от правото, приложимо към съответните договори.
4. В случай на извъндоговорна отговорност всяка вреда, причинена от щаба на операцията, щаба на въоръжените сили и щабното подразделение на кризисната структура, чийто състав се одобрява от командващия операцията, или от техния персонал при изпълнение на задълженията им, се покрива чрез ATHENA от допринасящите държави в съответствие с основните принципи, общи за правото на държавите-членки и правилниците за персонала на въоръжените сили, приложими на мястото на провеждане на операцията.
5. Съюзът или държавите-членки в никакъв случай не могат да бъдат привличани под отговорност от допринасяща държава за договори, сключени в рамките на изпълнението на бюджета, или за вредите, причинени от звена или служби на кризисната структура, чийто състав се одобрява от командващия операцията, или от техния персонал при изпълнението на неговите задължения.
Член 43
Преглед и преразглеждане
Настоящото решение, включително неговите приложения, подлежи изцяло или частично на преглед, ако това е необходимо, по искане на държава-членка или след всяка операция. То се преразглежда най-малко на всеки три години. При прегледа или преразглеждането могат да се използват всички експерти, които могат да допринесат към тази дейност, включително в управленските органи на ATHENA.
Член 44
Заключителни разпоредби
Решение 2008/975/ОВППС се отменя.
Член 45
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
TARYBOS SPRENDIMAS 2011/871/BUSP
2011 m. gruodžio 19 d.
kuriuo nustatomas Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmas (ATHENA)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1)
1999 m. gruodžio 10-11 d. Helsinkio Europos Vadovų Taryba susitarė visų pirma dėl to, kad „savanoriškai bendradarbiaudamos ES vadovaujamose operacijose valstybės narės nuo 2003 m. turi sugebėti per 60 dienų dislokuoti ir mažiausiai vienerius metus išlaikyti karines pajėgas, kurias sudaro nuo 50 000 iki 60 000 asmenų, kurios pajėgtų visapusiškai vykdyti Petersbergo uždavinius“;
(2)
2002 m. birželio 17 d. Taryba patvirtino ES vadovaujamų karinio ar gynybinio pobūdžio krizių valdymo operacijų finansavimo būdus;
(3)
2003 m. gegužės 14 d. išvadose Taryba patvirtino, kad greitojo reagavimo pajėgumai yra reikalingi visų pirma humanitarinėms ir gelbėjimo užduotims;
(4)
2003 m. birželio 19-20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino 2003 m. gegužės 19 d. Tarybos posėdžio išvadas, kuriose visų pirma patvirtinta, kad Europos Sąjungos karinės greitojo reagavimo pajėgos yra reikalingos;
(5)
2003 m. rugsėjo 22 d. Taryba nusprendė, kad ES turėtų būti pajėgi lanksčiai valdyti bet kokio masto, sudėtingumo ar skubumo karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą, visų pirma iki 2004 m. kovo 1 d. įsteigdama nuolatinį finansavimo mechanizmą, kuris būtų atsakingas už visų būsimų Sąjungos karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą;
(6)
2004 m. vasario 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 2004/197/BUSP, nustatantį Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą (1). Šis sprendimas po to buvo keletą kartų iš dalies pakeistas, naujausi pakeitimai padaryti Sprendimu 2008/975/BUSP (2);
(7)
Europos Sąjunga yra pajėgi vykdyti ES karinio greitojo reagavimo operacijas laikydamasi ES karinio komiteto nustatytos koncepcijos. Europos Sąjunga yra pajėgi dislokuoti kovines grupes laikydamasi ES karinio komiteto nustatytos koncepcijos;
(8)
pradinio finansavimo schema pirmiausia numatyta greitojo reagavimo operacijoms;
(9)
ES karinių operacijų vadovavimo ir kontrolės struktūrų bei procedūrų politinio ir karinio strateginio vadovavimo lygio pratybos, vykdomos pasitelkiant ES štabo pratybas, patvirtinus Politiniam ir Saugumo komitetui (PSK), padeda didinti Sąjungos bendrą operatyvinę parengtį;
(10)
kiekvienu konkrečiu atveju Taryba nusprendžia, ar operacija yra karinio ar gynybinio pobūdžio, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) 41 straipsnio 2 dalyje;
(11)
ES sutarties 41 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyta, kad valstybės narės, kurių atstovai Taryboje yra padarę oficialius pareiškimus pagal 31 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, neprivalo prisidėti prie atitinkamos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijos finansavimo;
(12)
pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant Sąjungos gynybinio pobūdžio sprendimus bei veiksmus. Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant šį sprendimą, todėl nedalyvauja mechanizmo finansavime;
(13)
atsižvelgdama į Sprendimo 2008/975/BUSP 44 straipsnį, Taryba tą sprendimą peržiūrėjo ir susitarė jį pakeisti;
(14)
siekiant aiškumo reikėtų panaikinti Sprendimą 2008/975/BUSP ir jį pakeisti nauju sprendimu,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Apibrėžtys
Šio sprendimo tikslais:
a) „dalyvaujančios valstybės narės“- Europos Sąjungos valstybės narės, išskyrus Daniją;
b) „prisidedančios valstybės“- valstybės narės, prisidedančios prie atitinkamos karinės operacijos finansavimo pagal ES sutarties 41 straipsnio 2 dalį, ir trečiosios valstybės, prisidedančios prie šios operacijos bendrųjų sąnaudų finansavimo pagal tarpusavio susitarimus ir susitarimus su Europos Sąjunga;
c) „operacijos“- karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijos;
d) „kariniai rėmimo veiksmai“- ES operacijos ar jų dalys, dėl kurių Taryba priima sprendimą remdama trečiąją valstybę ar trečiąją organizaciją, ir kurios yra karinio ar gynybinio pobūdžio, tačiau kurioms nevadovauja Europos Sąjungos štabas.
1 SKYRIUS
MECHANIZMAS
2 straipsnis
Mechanizmo sukūrimas
1. Sukuriamas mechanizmas operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimui administruoti.
2. Mechanizmui suteikiamas pavadinimas ATHENA.
3. ATHENA veikia dalyvaujančių valstybių narių vardu arba, vykdant ypatingas operacijas, prisidedančių valstybių vardu.
3 straipsnis
Teisnumas ir veiksnumas
Karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų finansavimui administruoti ATHENA turi tam reikalingą teisnumą ir veiksnumą, kuris visų pirma leidžia turėti banko sąskaitas, įsigyti turtą, jį turėti ar juo disponuoti, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus ir būti teismo proceso šalimi. ATHENA yra pelno nesiekiantis mechanizmas.
4 straipsnis
Veiksmų su trečiosiomis šalimis koordinavimas
Tokiu lygiu, koks yra būtinas užduotims vykdyti ir remdamasi Europos Sąjungos tikslais bei politika, ATHENA derina savo veiksmus su valstybėmis narėmis, Sąjungos institucijomis bei įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis.
2 SKYRIUS
ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA
5 straipsnis
Valdymo organai ir personalas
1. Pagal Specialiojo komiteto suteiktus įgaliojimus ATHENA valdo:
a)
administratorius;
b)
operacijos vadas, kai tai susiję su ta operacija, kuriai jis vadovauja (toliau - operacijos vadas);
c)
apskaitos pareigūnas.
2. ATHENA kuo daugiau naudojasi esamomis Sąjungos administracinėmis struktūromis. Prireikus ATHENA naudojasi Sąjungos institucijų darbuotojais arba valstybių narių komandiruotais darbuotojais.
3. Remdamasis dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Tarybos Generalinis sekretorius gali administratoriui ir apskaitos pareigūnui suteikti jų funkcijoms vykdyti reikalingą personalą.
4. ATHENA organai ir personalas pradeda veikti remdamiesi veiklos poreikiais.
6 straipsnis
Specialusis komitetas
1. Įsteigiamas Specialusis komitetas, kurį sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės.
Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.
2. ATHENA valdomas pagal Specialiojo komiteto suteiktus įgaliojimus.
3. Tais atvejais, kai Specialusis komitetas svarsto tam tikros operacijos bendrųjų sąnaudų finansavimo klausimą:
a)
Specialųjį komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos prisidedančios valstybės narės;
b)
prisidedančių trečiųjų valstybių atstovai dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose. Jie nedalyvauja balsavime ir nebalsuoja;
c)
operacijos vadas ar jo atstovas dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.
4. Specialiojo komiteto posėdžius šaukia ir jiems pirmininkauja Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė. Administratorius suteikia sekretoriatą Specialiojo komiteto posėdžiams. Jis rengia Komiteto diskusijose pasiektų rezultatų protokolą. Jis nedalyvauja Komiteto balsavime.
5. Apskaitos pareigūnas prireikus dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.
6. Dalyvaujančiai valstybei narei, administratoriui ar operacijos vadui paprašius, pirmininkaujanti valstybė narė ne vėliau kaip per 15 dienų sušaukia Specialiojo komiteto posėdį.
7. Administratorius tinkamai informuoja Specialųjį komitetą apie visas pretenzijas ar ginčus, susijusius su ATHENA.
8. Specialiojo komiteto sprendimai jo narių priimami vieningai, atsižvelgiant į jo sudėtį, kaip apibrėžta 1 ir 3 dalyse. Jo sprendimai yra privalomi.
9. Specialusis komitetas patvirtina visus biudžetus, atsižvelgdamas į atitinkamas orientacines sumas, ir paprastai naudojasi šiame sprendime numatyta kompetencija.
10. Informaciją Specialiajam komitetui teikia administratorius, operacijos vadas ir apskaitos pareigūnas, kaip numatyta šiame sprendime.
11. Specialiojo komiteto pagal šį sprendimą priimamus aktus pasirašo Specialiojo komiteto pirmininkas ir administratorius.
7 straipsnis
Administratorius
1. Informavęs Specialųjį komitetą Tarybos Generalinis sekretorius trejiems metams skiria administratorių ir bent vieną pavaduotoją.
2. Administratorius vykdo savo pareigas ATHENA vardu.
3. Administratorius:
a)
rengia ir teikia Specialiajam komitetui biudžeto projektus. Biudžeto projektuose operacijai numatytų išlaidų dalis nustatoma remiantis operacijos vado pasiūlymu;
b)
priima biudžetus po to, kai juos patvirtina Specialusis komitetas;
c)
yra įgaliojimus dėl pajamų, bendrųjų sąnaudų, patirtų rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir operacijos bendrųjų veiklos sąnaudų, patirtų ne aktyviuoju operacijos etapu, suteikiantis pareigūnas;
d)
pajamų srityje įgyvendina su trečiosiomis šalimis sudarytus finansinius susitarimus, susijusius su ES karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimu;
e)
atidaro vieną ar kelias banko sąskaitas ATHENA vardu.
4. Administratorius užtikrina, kad būtų laikomasi šiuo sprendimu nustatytų taisyklių ir kad būtų įgyvendinami Specialiojo komiteto sprendimai.
5. Administratoriui suteikiami įgaliojimai tvirtinti priemones, kurios, jo nuomone, yra būtinos ATHENA finansuojamoms išlaidoms daryti. Apie tai jis informuoja Specialųjį komitetą.
6. Administratorius koordinuoja darbą, susijusį su ES karinių operacijų finansiniais klausimais. Jis yra asmuo, į kurį gali kreiptis nacionalinės administracijos ir atitinkamai tarptautinės organizacijos.
7. Administratorius atsiskaito Specialiajam komitetui.
8 straipsnis
Operacijos vadas
1. Operacijos vadas ATHENA vardu vykdo savo pareigas, susijusias su operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrųjų sąnaudų finansavimu.
2. Vadovaudamas operacijai, operacijos vadas:
a)
siunčia administratoriui savo pasiūlymus dėl biudžeto projekto dalies „Išlaidos - bendrosios veiklos sąnaudos“;
b)
kaip įgaliojimus suteikiantis pareigūnas vykdo su bendrosiomis veiklos sąnaudomis ir išlaidomis pagal 28 straipsnį susijusius asignavimus; jis naudojasi suteiktais įgaliojimais asmenų, dalyvaujančių vykdant šiuos asignavimus, įskaitant išankstinį finansavimą, atžvilgiu; jis gali sudaryti sutartis ATHENA vardu; ATHENA vardu jis atidaro operacijos, kuriai jis vadovauja, banko sąskaitą.
3. Operacijos vadui suteikiami įgaliojimai tvirtinti visas priemones, kurios, jo nuomone, yra būtinos jo vadovaujamos operacijos išlaidoms, kurias finansuoja ATHENA, daryti. Apie tai jis praneša administratoriui ir Specialiajam komitetui.
4. Išskyrus tuos atvejus, kai susidaro tinkamai pagrįstos aplinkybės, kurias administratoriui pateikus pasiūlymą patvirtina Specialusis komitetas, operacijos vadas naudoja ATHENA pateiktą apskaitos ir turto valdymo sistemą. Administratorius iš anksto informuoja Specialųjį komitetą, kai mano, kad esama tokių aplinkybių.
9 straipsnis
Apskaitos pareigūnas
1. Tarybos Generalinis sekretorius trejiems metams skiria apskaitos pareigūną ir bent vieną pavaduotoją.
2. Apskaitos pareigūnas vykdo savo pareigas ATHENA vardu.
3. Apskaitos pareigūnas:
a)
atsako už tinkamą mokėjimų vykdymą, pajamų surinkimą ir gautinų sumų išieškojimą;
b)
atsako už kiekvienų metų ATHENA finansinių ataskaitų rengimą, o užbaigus operaciją už tos operacijos ataskaitų rengimą;
c)
padeda administratoriui pateikti Specialiajam komitetui patvirtinti metines ataskaitas ar konkrečios operacijos ataskaitas;
d)
atsako už ATHENA sąskaitų tvarkymą;
e)
atsako už apskaitos taisyklių ir tvarkos bei buhalterinės apskaitos sąskaitų plano nustatymą;
f)
atsako už pajamų apskaitos sistemų nustatymą ir patvirtinimą, o tam tikrais atvejais - už įgaliojimus suteikiančio pareigūno nustatytų sistemų, skirtų apskaitos informacijai teikti ar jos teisėtumui pagrįsti, patvirtinimą;
g)
atsako už patvirtinamųjų dokumentų tvarkymą;
h)
kartu su administratoriumi atsako už iždo valdymą.
4. Administratorius ir operacijos vadas teikia apskaitos pareigūnui visą ataskaitų rengimui reikalingą informaciją, kurioje tiksliai atspindi ATHENA finansinis turtas ir ATHENA administruojamas biudžeto vykdymas. Jie garantuoja, kad ta informacija yra patikima.
5. Apskaitos pareigūnas atsiskaito Specialiajam komitetui.
10 straipsnis
Bendrosios nuostatos, taikomos administratoriui, apskaitos pareigūnui ir ATHENA darbuotojams
1. Administratoriaus ar jo pavaduotojo ir apskaitos pareigūno ar jo pavaduotojo funkcijos tarpusavyje nesuderinamos.
2. Administratoriaus pavaduotojai veikia pagal administratoriaus jiems suteiktus įgaliojimus. Apskaitos pareigūno pavaduotojai veikia pagal apskaitos pareigūno jiems suteiktus įgaliojimus.
3. Administratoriaus pavaduotojas eina administratoriaus pareigas, kai pastarasis negali šių pareigų vykdyti. Apskaitos pareigūno pavaduotojas eina apskaitos pareigūno pareigas, kai pastarasis negali šių pareigų vykdyti.
4. Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams, vykdantiems funkcijas ATHENA vardu, tebegalioja jiems taikomos taisyklės ir nuostatai.
5. Valstybių narių ATHENA atsiųstiems darbuotojams taikomos tos pačios taisyklės, kurios yra nustatytos Tarybos sprendime dėl komandiruotiems nacionaliniams ekspertams taikomų taisyklių, ir nuostatos, dėl kurių jų nacionalinė administracija susitarė su Sąjungos institucija ar ATHENA.
6. Prieš paskyrimą ATHENA darbuotojai turi gauti leidimą dirbti su Tarybos turima įslaptinta informacija, pažymėta ne mažesnio nei „Secret UE“ slaptumo žyma, arba lygiavertį valstybės narės leidimą.
7. Administratorius gali vesti derybas ir sudaryti susitarimus su valstybėmis narėmis ar Sąjungos institucijomis, siekdamas, kad iš anksto būtų paskirti darbuotojai, kurie prireikus galėtų nedelsiant dirbti ATHENA.
3 SKYRIUS
ADMINISTRACINIAI SUSITARIMAI IR BENDRIEJI SUSITARIMAI
11 straipsnis
Administraciniai susitarimai ir bendrieji susitarimai
1. Siekiant, kad operacijų metu pirkimai būtų vykdomi ir abipusės pagalbos finansiniai klausimai sprendžiami ekonominiu požiūriu naudingiausiomis sąlygomis, gali būti deramasi dėl administracinių susitarimų su valstybėmis narėmis, ES institucijomis ir įstaigomis, trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis.
2. Tokie susitarimai:
a)
su valstybėmis narėmis, Sąjungos institucijomis ar įstaigomis sudaromi konsultuojantis su Specialiuoju komitetu;
b)
pateikiami Specialiajam komitetui patvirtinti, jei jie sudaromi su trečiosiomis valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis.
3. Šiuos susitarimus ATHENA vardu pasirašo administratorius arba, atitinkamais atvejais, atitinkamas operacijos vadas ir 1 dalyje nurodytų kitų šalių kompetentingos administracinės institucijos.
4. Siekiant, kad pirkimai būtų vykdomi ekonominiu požiūriu naudingiausiomis sąlygomis, gali būti sudaromi bendrieji susitarimai. Tokie susitarimai prieš juos pasirašant administratoriui pateikiami Specialiajam komitetui patvirtinti ir pateikiami valstybėms narėms bei operacijų vadams, jei jie norėtų jais pasinaudoti. Šia nuostata jokiai valstybei narei nenustatoma pareiga naudotis prekėmis ar paslaugomis arba jas įsigyti remiantis bendrąja sutartimi.
12 straipsnis
Nuolatiniai ir ad hoc administraciniai susitarimai dėl trečiųjų valstybių įnašų mokėjimo sąlygų
1. Remdamasis ES ir trečiųjų valstybių, kurias Taryba nurodo kaip galinčias prisidėti prie ES operacijų ar prie konkrečios ES operacijos, sudarytais susitarimais, administratorius su tomis trečiosiomis valstybėmis derasi atitinkamai dėl nuolatinių ar ad hoc administracinių susitarimų. Šie susitarimai sudaromi ATHENA ir susijusioms trečiųjų valstybių kompetentingoms administracinėms tarnyboms pasikeičiant laiškais; juose nustatomos sąlygos, būtinos siekiant palengvinti skubių įnašų mokėjimą.
2. Kol bus sudaryti 1 dalyje nurodyti susitarimai, administratorius gali imtis priemonių, būtinų prisidedančių trečiųjų valstybių mokėjimams palengvinti.
3. Apie numatomus susitarimus, nurodytus 1 dalyje, administratorius Specialiajam komitetui praneša iš anksto, prieš pasirašydamas juos ATHENA vardu.
4. Sąjungai pradėjus vykdyti karinę operaciją, administratorius, atsižvelgdamas į Tarybos nustatytus įnašų dydžius, įgyvendina su prie tos operacijos prisidedančiomis trečiosiomis valstybėmis sudarytus susitarimus.
4 SKYRIUS
BANKO SĄSKAITOS
13 straipsnis
Banko sąskaitų atidarymas ir paskirtis
1. Banko sąskaita eurais atidaroma patikimoje finansų įstaigoje, kuri turi centrinę būstinę valstybėje narėje, kaip einamoji sąskaita arba kaip terminuotos trukmės sąskaita. Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis ir kai tai patvirtina administratorius, galima atidaryti sąskaitas finansų įstaigose, kurių centrinė būstinė yra ne valstybėse narėse.
2. Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis sąskaitos gali būti atidarytos ne euro valiuta, o kitomis valiutomis.
3. Prisidedančios valstybės moka įnašus į šias banko sąskaitas. Įnašai naudojami ATHENA administruojamoms sąnaudoms apmokėti ir būtiniems avansiniams mokėjimams, kuriuos operacijos vadas naudos išlaidoms, susijusioms su karinės operacijos bendrosiomis sąnaudomis, padengti.
14 straipsnis
Lėšų valdymas
1. Mokėjimams iš ATHENA sąskaitos atlikti reikalingas bendras administratoriaus ar jo pavaduotojo bei apskaitos pareigūno ar jo pavaduotojo parašas.
2. Banko sąskaitos kreditas negali būti pereikvojamas.
5 SKYRIUS
BENDROSIOS SĄNAUDOS
15 straipsnis
Bendrųjų sąnaudų apibrėžimas ir atitikimo reikalavimams laikotarpiai
1. I priede išvardytas bendrąsias sąnaudas ATHENA padengia savo sąskaita, neatsižvelgdama į tai, kada jos atsiranda. Kai sąnaudos įrašomos į biudžeto straipsnį, kuriame nurodoma operacija, su kuria tos sąnaudos yra labiausiai susijusios, jos laikomos šios operacijos veiklos sąnaudomis. Priešingu atveju jos laikomos bendrosiomis sąnaudomis, patirtomis rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą patirtomis sąnaudomis.
2. Be to, laikotarpiui nuo operacijai skirtos krizių valdymo koncepcijos patvirtinimo iki operacijos vado paskyrimo, ATHENA padengia II priede išvardytas bendrąsias veiklos sąnaudas. Ypatingomis aplinkybėmis Specialusis komitetas, pasikonsultavęs su PSK, gali pakeisti laikotarpį, kuriuo ATHENA padengia šias sąnaudas.
3. Aktyviuoju operacijos vykdymo etapu, kurio trukmė - nuo operacijos vado paskyrimo dienos iki tos dienos, kai operacijos štabas nutraukia veiklą, kaip bendrosios veiklos sąnaudas ATHENA padengia šias sąnaudas:
a)
III priedo A dalyje išvardytas bendrąsias sąnaudas;
b)
III priedo B dalyje išvardytas bendrąsias sąnaudas, jei taip nusprendžia Taryba;
c)
III priedo C dalyje išvardytas bendrąsias sąnaudas, kai to reikalauja operacijos vadas ir kai tai patvirtina Specialusis komitetas.
4. Karinių rėmimo veiksmų aktyviuoju etapu, kurį nustato Taryba, kaip bendrąsias veiklos sąnaudas ATHENA padengia tas veiklos sąnaudas, kurias Taryba nustato kiekvienu konkrečiu atveju pagal III priedą.
5. Į operacijos bendrąsias veiklos sąnaudas taip pat įtraukiamos operacijai nutraukti būtinos išlaidos, išvardytos IV priede.
Operacija laikoma nutraukta tuomet, kai operacijai vykdyti skirta bendrai finansuojama įranga ir infrastruktūra patenka į savo galutinę paskirties vietą ir patvirtinamos visos operacijos ataskaitos.
6. Išlaidos, patirtos siekiant padengti sąnaudas, kurios bet kokiu atveju būtų tekusios vienai ar kelioms prisidedančioms valstybėms, Sąjungos institucijai ar tarptautinei organizacijai, neatsižvelgiant į operaciją vykdančią organizaciją, negali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis bendrosioms sąnaudomis.
7. Specialusis komitetas kiekvienu konkrečiu atveju gali nuspręsti, kad, atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, tam tikros kitos papildomos sąnaudos, nei išvardytos III priedo B dalyje, konkrečios operacijos vykdymo aktyviuoju etapu bus laikomos šios operacijos bendrosiomis sąnaudomis.
8. Jeigu Specialusis komitetas neprieina prie vieningos nuomonės, jis gali pirmininkaujančios valstybės narės iniciatyva pateikti šį klausimą Tarybai.
16 straipsnis
Karinės pratybos
1. Europos Sąjungos karinių pratybų bendrosios sąnaudos yra finansuojamos per ATHENA, laikantis taisyklių ir procedūrų, panašių į tas, kurios galioja operacijoms, prie kurių prisideda visos dalyvaujančios valstybės narės.
2. Šias karinių pratybų rengimo bendrąsias sąnaudas visų pirma sudaro dislokuojamo ar nuolatinio štabo papildomos sąnaudos ir papildomos sąnaudos, kurios atsiranda ES naudojantis NATO bendru turtu ir pajėgumais, suteiktais karinėms pratyboms.
3. Karinių pratybų bendrosioms sąnaudoms nepriklauso sąnaudos, susijusios su:
a)
kapitalo įsigijimu, įskaitant sąnaudas, susijusias su pastatais, infrastruktūra ir įranga;
b)
karinių pratybų planavimu ir pasiruošimu, išskyrus atvejus, kai jas patvirtina Specialusis komitetas;
c)
transportu, kareivinėmis ir pajėgų buveinėmis.
17 straipsnis
Orientacinė suma
Visuose Tarybos sprendimuose, kuriais Taryba nusprendžia pradėti arba pratęsti ES vykdomą karinę operaciją, nurodoma operacijos bendrųjų sąnaudų orientacinė suma. Administratorius, visų pirma padedant Sąjungos kariniams darbuotojams ir, jeigu jis dar eina šias pareigas, operacijos vadui, įvertina, kokia suma reikalinga planuojamu laikotarpiu vykdomos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti. Administratorius pirmininkaujančiai valstybei narei pateikia pasiūlymą dėl šios sumos dydžio, kuri jį perduoda Tarybos organui, atsakingam, už sprendimo projekto nagrinėjimą. Specialiojo komiteto nariai kviečiami į šio organo diskusijas dėl orientacinės sumos.
6 SKYRIUS
BIUDŽETAS
18 straipsnis
Biudžeto principai
1. Eurais sudarytas biudžetas yra dokumentas, kuriame kiekvienais finansiniais metais nustatomos ir patvirtinamos visos su bendrosiomis sąnaudomis susijusios ATHENA administruojamos pajamos ir išlaidos.
2. Visos išlaidos susiejamos su konkrečia operacija, išskyrus tuos atvejus, kai jas galima priskirti I priede išvardytoms sąnaudoms.
3. Į biudžetą įtraukti asignavimai patvirtinami finansinių metų, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi tų pačių metų gruodžio 31 d., laikotarpiui.
4. Biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.
5. Gali būti gaunamos tik tos pajamos ir daromos tik tos išlaidos, susijusios su bendrosiomis sąnaudomis, kurios yra įtrauktos į biudžeto tam tikras eilutes ir neviršija jose įrašytos asignavimų sumos, išskyrus pagal 32 straipsnio 5 dalį.
19 straipsnis
Metinis biudžetas
1. Kiekvienais metais administratorius parengia kitų finansinių metų biudžeto projektą; atskirų operacijų vadai padeda parengti savo operacijos biudžetą.
2. Į biudžeto projektą įtraukiami:
a)
asignavimai, kurie laikomi būtinais, rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą patirtoms bendrosioms sąnaudoms padengti;
b)
asignavimai, kurie laikomi būtinais vykdomų ar planuojamų operacijų bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, tam tikrais atvejais įskaitant bendrosioms sąnaudoms, kurioms buvo gautas išankstinis kurios nors valstybės ar trečiosios šalies finansavimas, kompensuoti;
c)
26 straipsnyje nurodyti laikinieji asignavimai;
d)
išlaidoms padengti numatomos reikalingos pajamos.
3. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius, grupuojant išlaidas pagal rūšį ar paskirtį, prireikus suskirstant į straipsnius. Į biudžeto projektą įtraukiamos išsamios pastabos dėl kiekvieno skyriaus arba straipsnio. Kiekvienai atskirai operacijai skiriama konkreti biudžeto antraštinė dalis. Bendrosios sąnaudos, atsirandančios rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, priskiriamos konkrečiai biudžeto antraštinei daliai.
4. Kiekvienoje biudžeto antraštinėje dalyje gali būti skyrius „Laikinieji asignavimai“. Šie asignavimai įrašomi, jei dėl rimtų priežasčių nežinomas reikalingų asignavimų dydis ar įrašytų asignavimų panaudojimo apimtis.
5. Pajamas sudaro:
a)
dalyvaujančių ir prisidedančių valstybių narių ir atitinkamais atvejais prisidedančių trečiųjų valstybių mokėtini įnašai;
b)
įvairios pagal biudžeto antraštines dalis išskirstytos pajamos: gautos palūkanos, pardavimų pajamos ir ankstesnių finansinių metų likusi neišnaudota biudžeto dalis, kurias yra nustatęs Specialusis komitetas.
6. Ne vėliau nei iki spalio 31 d. administratorius pateikia pasiūlymą dėl biudžeto projekto Specialiajam komitetui. Specialusis komitetas iki gruodžio 31 d. patvirtina biudžeto projektą. Administratorius priima patvirtintą biudžetą ir apie tai praneša dalyvaujančioms valstybėms narėms ir prisidedančioms trečiosioms valstybėms.
20 straipsnis
Taisomieji biudžetai
1. Neišvengiamų, išskirtinių ar nenumatytų aplinkybių atveju, be kita ko, kai operacija pradedama vykdyti finansiniais metais, administratorius pasiūlo taisomojo biudžeto projektą. Taisomojo biudžeto projektas sudaromas, pasiūlomas, patvirtinamas ir priimamas bei apie jo priėmimą pranešama laikantis tos pačios tvarkos, kuri taikoma metiniam biudžetui. Specialusis komitetas jį svarsto, atsižvelgdamas į jo skubumą.
2. Kai šis taisomojo biudžeto projektas parengiamas dėl to, kad pradedama vykdyti nauja operacija arba keičiamas jau vykdomos operacijos biudžetas, administratorius informuoja Specialųjį komitetą apie šios operacijos numatomas visas išlaidas. Jei šios išlaidos labai viršija atitinkamą orientacinę sumą, Specialusis komitetas gali prašyti Tarybos jį patvirtinti.
3. Taisomojo biudžeto projektas, parengtas dėl to, kad pradedama vykdyti nauja operacija, Specialiajam komitetui pateikiamas per 4 mėnesius nuo orientacinės sumos patvirtinimo, išskyrus atvejus, kai Specialusis komitetas nusprendžia dėl ilgesnio termino.
21 straipsnis
Pervedimai
1. Prireikus remdamasis operacijos vado pasiūlymu, administratorius gali daryti asignavimų pervedimus. Kai būtina dėl padėties skubumo, ne vėliau kaip prieš vieną savaitę administratorius apie savo ketinimus praneša Specialiajam komitetui. Tačiau būtinas išankstinis Specialiojo komiteto pritarimas, jeigu:
a)
dėl planuojamo pervedimo pasikeis bendra operacijai numatytų asignavimų suma
arba
b)
per finansinius metus planuojami pervedimai iš vieno skyriaus į kitą viršija 10 % asignavimų sumos, priskirtos tam skyriui, iš kurio perkeliami asignavimai, kurie buvo nurodyti patvirtintame finansinių metų biudžete tą dieną, kai buvo pateiktas pasiūlymas dėl aptariamo pervedimo.
2. Jeigu, operacijos vado manymu, tai būtina tinkamam operacijos vykdymui užtikrinti, per tris mėnesius nuo operacijos pradžios operacijos vadas biudžeto dalyje „bendrosios veiklos sąnaudos“ gali daryti operacijai numatytų asignavimų pervedimus tarp straipsnių ir tarp skyrių. Apie tai jis praneša administratoriui ir Specialiajam komitetui.
22 straipsnis
Asignavimų perkėlimas
1. Paprastai asignavimai, numatyti bendrosioms sąnaudoms, patirtoms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, padengti, kurie dar nebuvo įvykdyti, finansinių metų pabaigoje panaikinami, jeigu kitaip nenurodyta 2 dalyje.
2. ATHENA administruojami asignavimai, numatyti medžiagų ir įrangos laikymo sąnaudoms padengti, gali būti vieną kartą perkeliami į kitus finansinius metus, jeigu tai atlikti buvo įsipareigota iki einamųjų finansinių metų gruodžio 31 d. Bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti numatyti asignavimai gali būti perkeliami, jeigu jie būtini operacijai, kuri nebuvo visiškai baigta.
3. Pasiūlymus dėl nepaskirstytų asignavimų perkėlimo iš ankstesnių finansinių metų administratorius Specialiajam komitetui pateikia iki vasario 15 d. Šie pasiūlymai laikomi patvirtintais, išskyrus atvejus, kai Specialusis komitetas iki kovo 15 d. nusprendžia kitaip.
4. Ankstesnių finansinių metų įsipareigoti asignavimai perkeliami, o administratorius iki vasario 15 d. informuoja apie tai Specialųjį komitetą.
23 straipsnis
Išankstinis įgyvendinimas
Patvirtinus metinį biudžetą, asignavimai gali būti naudojami įsipareigojimams ir mokėjimams padengti, jei tai būtina veiklos tikslais.
7 SKYRIUS
ĮNAŠAI IR KOMPENSACIJOS
24 straipsnis
Įnašų nustatymas
1. Bendrosioms sąnaudoms, atsiradusioms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, padengti numatyti mokėjimų asignavimai, kurie nėra padengiami iš įvairių pajamų, finansuojami iš dalyvaujančių valstybių narių įnašų.
2. Operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti numatyti mokėjimų asignavimai dengiami iš prisidedančių valstybių įnašų.
3. Valstybių narių operacijai mokėtinų įnašų suma lygi į biudžetą įtrauktai mokėjimų asignavimų sumai, skirtai tos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti, išskaičiavus tai pačiai operacijai skirtus įnašus, kuriuos pagal 12 straipsnį turi sumokėti trečiosios valstybės.
4. Valstybių narių mokėtini įnašai nustatomi pagal bendrojo nacionalinio produkto dydį, kaip nurodyta ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje ir vadovaujantis 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimu 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (3) ar kitu jį galinčiu pakeisti Tarybos sprendimu.
5. Įnašams apskaičiuoti reikalingi duomenys yra nurodyti prie naujausio Sąjungos priimto bendrojo biudžeto pridėtos lentelės „Bendrojo biudžeto finansavimo santrauka pagal nuosavų išteklių rūšis ir pagal valstybes nares“ skiltyje „BNP nuosavi ištekliai“. Kiekvienos valstybės narės mokėtino įnašo suma yra proporcinga tos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) daliai, kuri yra tai valstybei narei tenkanti bendros įnašus mokančių valstybių narių BNP sumos dalis.
25 straipsnis
Įnašų mokėjimo grafikas
1. Tarybai patvirtinus ES karinei operacijai skirtą orientacinę sumą, prisidedančios valstybės narės sumoka 30 % orientacinės sumos dydžio įnašą, išskyrus atvejus, kai Taryba nustato, kad reikia sumokėti kitą procentinę dalį. Administratorius reikalauja mokėti įnašus atsižvelgdamas į operacijos veikos poreikius, neviršijant sutarto dydžio.
2. Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus pateiktu pasiūlymu, gali nuspręsti, kad prieš priimant operacijai skirtą taisomąjį biudžetą, būtina reikalauti papildomų įnašų. Specialusis komitetas gali nuspręsti dėl šio klausimo kreiptis į Tarybos kompetentingus parengiamuosius organus.
3. Kai taisomasis biudžetas priimamas konkrečiai operacijai, valstybės narės sumoka likusią tai operacijai skirtų pagal 24 straipsnį nustatytų įnašų nesumokėtą dalį. Tačiau jeigu planuojama, kad operacija per finansinius metus tęsis ilgiau nei šešis mėnesius, likusi įnašų dalis sumokama dviem dalimis. Tokiu atveju pirmoji dalis sumokama per 60 dienų nuo operacijos pradžios; antroji dalis sumokama iki laikotarpio, kurį turi nustatyti Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus pasiūlymu ir atsižvelgdamas į veiklos poreikius, pabaigos. Specialusis komitetas gali nukrypti nuo šios dalies nuostatų.
4. Administratorius nacionalinėms administracijoms, apie kurias informacija jam buvo pateikta, laišku siunčia atitinkamus reikalavimus sumokėti įnašus, kai:
a)
Specialusis komitetas patvirtina finansinių metų biudžeto projektą, kaip numatyta 19 straipsnyje. Pirmasis reikalavimas mokėti įnašus skirtas aštuonių mėnesių veiklos poreikiams padengti. Antrasis reikalavimas mokėti įnašus skirtas įnašų likučiui padengti, atsižvelgiant į ankstesnių metų biudžeto įvykdymo likutį, jei, gavus audito nuomonę, Specialusis komitetas nusprendė šį likutį įtraukti į einamąjį biudžetą;
b)
priimama orientacinė suma, kaip numatyta 25 straipsnio 1 dalyje, arba
c)
patvirtinamas taisomasis biudžetas, kaip numatyta 20 straipsnyje.
5. Nedarant poveikio kitų šio sprendimo nuostatų taikymui, įnašai sumokami per 30 dienų nuo atitinkamo reikalavimo mokėti įnašus išsiuntimo dienos, išskyrus pirmąjį reikalavimą mokėti įnašus į naujų finansinių metų biudžetą, kurių mokėjimo terminas yra 40 dienų nuo atitinkamo reikalavimo mokėti įnašus išsiuntimo dienos.
6. Visos prisidedančios valstybės pačios sumoka su įnašo mokėjimu susijusius banko nustatytus mokesčius.
7. Administratorius patvirtina, kad gavo įnašus.
26 straipsnis
Pradinis finansavimas
1. ES karinių greitojo reagavimo operacijų atveju orientacinės sumos dydžio įnašus moka prisidedančiosios valstybės narės. Nedarant poveikio 25 straipsnio 3 dalies taikymui, mokėjimai atliekami toliau nurodyta tvarka.
2. ES karinių greitojo reagavimo operacijų pradiniam finansavimui dalyvaujančios valstybės narės:
a)
įnašus ATHENA moka iš anksto arba
b)
Tarybai nusprendus vykdyti ES karinę greitojo reagavimo operaciją, prie kurios finansavimo jos prisideda, per penkias dienas nuo reikalavimo išsiuntimo dienos sumoka orientacinės sumos dydžio įnašus tos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti, išskyrus atvejus, kai Taryba priima kitokį sprendimą.
3. Pirmiau minėtu tikslu Specialusis komitetas, kurį sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės, kurios įnašus moka iš anksto, nustato laikinuosius asignavimus, įrašomus konkrečioje biudžeto antraštinėje dalyje. Šiuos laikinuosius asignavimus sudaro įnašai, kuriuos iš anksto įnašus mokančios valstybės narės turi sumokėti per 90 dienų nuo reikalavimo mokėti tokius įnašus išsiuntimo dienos.
4. Visi 3 dalyje nurodyti operacijai naudojami laikinieji asignavimai papildomi per 90 dienų nuo reikalavimo išsiuntimo dienos.
5. Nedarant poveikio 1 dalies taikymui, bet kuri iš anksto įnašus mokanti valstybė narė tam tikromis aplinkybėmis gali įgalioti administratorių jos iš anksto sumokėtą įnašą panaudoti įnašui, skirtam kitai operacijai, nei greitojo reagavimo operacija, padengti. Atitinkama valstybė narė papildo iš anksto sumokėtą įnašą per 90 dienų nuo reikalavimo išsiuntimo dienos.
6. Jei operacijai, kuri nėra greitojo reagavimo operacija, reikia lėšų anksčiau nei gaunama pakankamai įnašų, skirtų tai operacijai:
a)
iš anksto įnašus mokančioms valstybėms narėms iš anksto patvirtinus, gali būti panaudota iki 75 % prie tos operacijos finansavimo prisidedančių valstybių narių iš anksto sumokėtų įnašų sumos tai operacijai skirtiems įnašams padengti. Iš anksto įnašus mokančios valstybės narės papildo iš anksto sumokėtą įnašą per 90 dienų nuo reikalavimo išsiuntimo dienos;
b)
šios dalies a punkte nurodytu atveju operacijai skirti įnašai, kuriuos pagal 25 straipsnio 1 dalį moka valstybės narės, kurios įnašų nesumokėjo iš anksto, atitinkamoms valstybėms narėms patvirtinus sumokami per penkias dienas po atitinkamo administratoriaus reikalavimo išsiuntimo.
7. Nepažeisdamas 32 straipsnio 3 dalies, operacijos vadas gali skirstyti ir mokėti sumas, kuriomis jam galima naudotis.
8. Bet kuri valstybė narė gali pakeisti savo pasirinkimą ne vėliau kaip prieš tris mėnesius apie tai pranešusi administratoriui.
9. Kiekvienais metais už pradinį finansavimą gautos palūkanos paskirstomos įnašus iš anksto sumokėjusioms valstybėms narėms ir pridedamos prie jų laikinųjų asignavimų. Vykdant metinį biudžeto patvirtinimo procesą toms valstybėms narėms pranešama apie sukauptas sumas.
27 straipsnis
Išankstinio finansavimo kompensavimas
1. Valstybė narė, trečioji valstybė ar atitinkamai tarptautinė organizacija, kuriai Taryba suteikė įgaliojimus vykdyti išankstinį operacijos bendrųjų sąnaudų dalies finansavimą, pateikusi administratoriui prašymą ir reikalingus patvirtinamuosius dokumentus gali gauti iš ATHENA kompensaciją nuo atitinkamos operacijos pabaigos datos praėjus ne daugiau kaip dviem mėnesiams.
2. Prašymas kompensacijai gauti nepatenkinamas, jeigu jo nepatvirtino operacijos vadas (jei jis dar eina šias pareigas) ir administratorius.
3. Jeigu prisidedančios valstybės pateiktas prašymas kompensacijai gauti patvirtinamas, kompensacijos suma gali būti išskaityta iš tai valstybei administratoriaus pateikto kito pareikalavimo mokėti įnašus sumos.
4. Jeigu patvirtinus prašymą kompensacijai gauti pareikalavimų mokėti įnašus nenumatoma arba jeigu patvirtinto prašymo kompensacijai gauti suma viršytų numatyto įnašo sumą, administratorius sumoka kompensuotiną sumą per 30 dienų atsižvelgdamas į ATHENA grynųjų pinigų srautą ir į tai, kiek pinigų reikia skirti atitinkamos operacijos bendrosioms sąnaudoms finansuoti.
5. Remiantis šiuo sprendimu kompensaciją privaloma išmokėti ir tuo atveju, jeigu operacija atšaukiama.
6. Į kompensaciją įskaičiuotos iš išankstinio finansavimo gautos palūkanos.
28 straipsnis
ATHENA vykdomas išlaidų, neįtrauktų į bendrąsias sąnaudas, valdymas
1. Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus, kuriam padeda operacijos vadas, arba valstybės narės pasiūlymu, gali priimti sprendimą, kad administracinis tam tikrų su operacija susijusių išlaidų valdymas (toliau - valstybei tenkančios išlaidos), nors liekantis atitinkamos valstybės narės atsakomybėje, būtų pavedamas ATHENA.
2. Specialusis komitetas savo sprendimu gali suteikti operacijos vadui įgaliojimą operacijoje dalyvaujančios valstybės narės vardu ir prireikus trečiųjų šalių vardu sudaryti sutartis dėl paslaugų ir prekių įsigijimo, kuris turi būti finansuojamas kaip valstybei tenkančios išlaidos.
3. Specialusis komitetas savo sprendimu nustato valstybei tenkančių išlaidų išankstinio finansavimo procedūras.
4. ATHENA tvarko jai pavestų tvarkyti valstybių narių ir prireikus trečiųjų šalių patirtų valstybei tenkančių išlaidų apskaitą. Kiekvieną mėnesį ATHENA siunčia visoms valstybėms narėms ir prireikus toms trečiosioms šalims jų ar jų darbuotojų praėjusį mėnesį patirtų išlaidų ataskaitą ir pareikalauja šioms išlaidoms apmokėti reikalingų lėšų. Valstybės narės ir prireikus tos trečiosios šalys sumoka ATHENA reikalaujamas sumas per 30 dienų nuo reikalavimo sumokėti išsiuntimo dienos.
29 straipsnis
Palūkanos už pavėluotą mokėjimą
1. Jeigu valstybė nevykdo savo finansinių įsipareigojimų, pagal analogiją taikomos Sąjungos taisyklės dėl palūkanų už pavėluotą mokėjimą, nustatytos 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 71 straipsnyje, kiek tai susiję su įnašų mokėjimu į ES biudžetą.
2. Kai sumokėti vėluojama ne daugiau nei dešimt dienų, palūkanos nemokamos. Kai sumokėti vėluojama daugiau nei dešimt dienų, palūkanos mokamos už visą vėlavimo laikotarpį.
8 SKYRIUS
IŠLAIDŲ VYKDYMAS
30 straipsnis
Principai
1. ATHENA asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų, t. y. ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principų.
2. Įgaliojimus suteikiantys pareigūnai atsako už tai, kad ATHENA pajamos ar išlaidos būtų vykdomos laikantis patikimo finansų valdymo principų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teisėtumo ir taisyklingumo reikalavimų. Vykdydami išlaidas įgaliojimus suteikiantys pareigūnai prisiima biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus, patvirtina išlaidas, duoda leidimus mokėjimams ir imasi preliminarių priemonių asignavimams vykdyti. Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas savo sprendimu gali savo pareigas pavesti kitiems asmenims, nustatydamas:
a)
darbuotojus, kurie atitinka tokiam pavedimui reikiamą lygį;
b)
suteikiamų įgaliojimų apimtį ir
c)
įgaliojimų, kuriuos įgaliotieji asmenys gali pavesti kitiems asmenims, apimtį.
3. Užtikrinama, kad asignavimai vykdomi laikantis įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigų atskyrimo principo. Įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos tarpusavyje nesuderinamos. Mokėjimui iš ATHENA administruojamų lėšų atlikti reikalingi įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno parašai.
4. Nedarant poveikio šio sprendimo taikymui, tais atvejais, kai bendrųjų išlaidų vykdymas pavedamas valstybei narei, Sąjungos institucijai ar atitinkamai tarptautinei organizacijai, ta valstybė, institucija ar organizacija taiko taisykles, kurios yra taikomos jos išlaidų vykdymui. Jeigu administratorius vykdo išlaidas tiesiogiai, jis laikosi Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skirsniui „Taryba“ taikomų išlaidų vykdymo taisyklių.
5. Tačiau administratorius gali pateikti pirmininkaujančiai valstybei narei tam tikrų duomenų, kuriais remdamasis jis teikia Tarybai ar Specialiajam komitetui pasiūlymą dėl bendrųjų išlaidų vykdymo taisyklių.
6. Specialusis komitetas gali patvirtinti bendrųjų išlaidų vykdymo taisykles, kuriomis nukrypstama nuo 4 dalies.
31 straipsnis
Bendrosios sąnaudos, atsiradusios rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ar tiesiogiai nesusietos su konkrečia operacija
Administratorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis padengiant bendrąsias sąnaudas, atsiradusias rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir bendrąsias sąnaudas, kurios negali būti tiesiogiai susietos su konkrečia operacija.
32 straipsnis
Bendrosios veiklos sąnaudos
1. Operacijos vadas vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis, apimančiomis operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrąsias veiklos sąnaudas. Tačiau administratorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis, apimančiomis operacijos bendrąsias veiklos sąnaudas, atsiradusias pasirengimo konkrečiai operacijai etapu, kurias tiesiogiai vykdo ATHENA, arba susijusiomis su ta operacija pasibaigus jos aktyviam etapui.
2. Operacijos išlaidų vykdymui reikalingas sumas iš ATHENA banko sąskaitos administratorius perveda operacijos vadui, gavęs jo prašymą, į ATHENA vardu atidarytą banko sąskaitą, kurios rekvizitus yra nurodęs operacijos vadas.
3. Nukrypstant nuo 18 straipsnio 5 dalies, patvirtinus orientacinę sumą, administratorius ir operacijos vadas įgyja teisę pagal savo kompetenciją turėti išlaidų ir padengti atitinkamos operacijos išlaidas, neviršijant 25 straipsnio 1 dalyje numatytos patvirtintos orientacinės sumos procentinės dalies, išskyrus tuo atveju, kai Taryba nusprendžia dėl didesnės įsipareigojimų sumos.
Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus arba operacijos vado pasiūlymu ir atsižvelgdamas į operacijos būtinumą ir skubumą, gali nuspręsti, kad galima turėti papildomų išlaidų ir, atitinkamais atvejais, jas padengti. Specialusis komitetas gali nuspręsti per pirmininkaujančią valstybę narę perduoti šį klausimą Tarybos kompetentingiems parengiamiesiems organams, išskyrus tuo atveju, kai dėl veiklos aplinkybių reikėtų elgtis kitaip. Patvirtinus atitinkamos operacijos biudžetą, ši leidžianti nukrypti nuostata nebetaikoma.
4. Prieš patvirtinant operacijos biudžetą administratorius ir operacijos vadas ar jo atstovas kiekvieną mėnesį Specialųjį komitetą informuoja su savo veikla susijusiais klausimais, pvz., apie išlaidas, kurios atitinka tos operacijos bendrųjų sąnaudų reikalavimus. Tuo laikotarpiu Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus, operacijos vado ar valstybės narės pasiūlymu, gali parengti nurodymus dėl išlaidų vykdymo.
5. Nukrypstant nuo 18 straipsnio 5 dalies, tais atvejais, kai ES karinėje operacijoje dalyvaujančių darbuotojų gyvybei gresia neišvengiamas pavojus, tos operacijos vadas gali daryti tų darbuotojų gyvybei išgelbėti būtinas išlaidas, viršijančias į biudžetą įtrauktus asignavimus. Jis kuo greičiau apie tai informuoja administratorių ir Specialųjį komitetą. Tokiu atveju administratorius, bendradarbiaudamas su operacijos vadu, siūlo pervesti nenumatytoms išlaidoms finansuoti būtinas lėšas. Jei pervedimo būdu neįmanoma užtikrinti pakankamo tokių išlaidų finansavimo, administratorius pasiūlo taisomąjį biudžetą.
9 SKYRIUS
BENDRAI FINANSUOJAMOS ĮRANGOS IR INFRASTRUKTŪROS GALUTINĖS PASKIRTIES VIETA
33 straipsnis
Įranga ir infrastruktūra
1. Operacijos vadas, siekdamas nutraukti operaciją, kuriai vadovavo, pasiūlo rasti tai operacijai bendrai finansuojamos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vietą. Prireikus jis siūlo Specialiajam komitetui atitinkamą nusidėvėjimo koeficientą.
2. Pasibaigus aktyviam operacijos etapui likusią įrangą ir infrastruktūrą tvarko administratorius, siekdamas, jei tai būtina, rasti jų galutinės paskirties vietą. Prireikus jis siūlo Specialiajam komitetui atitinkamą nusidėvėjimo koeficientą.
3. Specialusis komitetas kuo greičiau patvirtina įrangos, infrastruktūros ir kito turto nusidėvėjimo koeficientą.
4. Bendrai finansuojamos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vietą tvirtina Specialusis komitetas, atsižvelgdamas į veiklos poreikius ir finansinius kriterijus. Galutinės paskirties vieta gali būti ši:
a)
infrastruktūrą ATHENA gali parduoti arba perduoti priimančiajai šaliai, valstybei narei ar trečiajai šaliai;
b)
įranga per ATHENA gali būti parduota valstybei narei, priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai arba gali būti laikoma ir prižiūrima ATHENA, valstybės narės ar tokios trečiosios šalies ir panaudota kitoje operacijoje.
5. Įranga ir infrastruktūra parduodama jų rinkos kaina arba, jei rinkos kainos nustatyti neįmanoma, už sąžiningą ir pagrįstą kainą, atsižvelgiant į konkrečias vietos sąlygas.
6. Pardavimas ar perdavimas priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai vykdomas laikantis atitinkamų galiojančių saugumo taisyklių.
7. Kai operacijai bendrai finansuojamą įrangą nusprendžiama palikti ATHENA, prisidedančios valstybės narės gali paprašyti finansinės kompensacijos iš kitų dalyvaujančių valstybių narių. Iš visų dalyvaujančių valstybių narių atstovų sudarytas Specialusis komitetas priima atitinkamus sprendimus remdamasis administratoriaus pasiūlymu.
10 SKYRIUS
APSKAITA IR INVENTORIUS
34 straipsnis
Bendrųjų veiklos sąnaudų apskaita
Operacijos vadas tvarko iš ATHENA gautų pervedimų, savo patirtų išlaidų, atliktų mokėjimų ir gautų pajamų apskaitą bei iš ATHENA biudžeto finansuoto ir jo vadovaujamai operacijai panaudoto kilnojamojo turto inventoriaus apskaitą.
35 straipsnis
Konsoliduotosios ataskaitos
1. Apskaitos pareigūnas tvarko pareikalautų įnašų ir atliktų pervedimų apskaitą. Jis taip pat parengia bendrųjų sąnaudų, atsiradusių rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir veiklos išlaidų bei pajamų, už kurių vykdymą yra tiesiogiai atsakingas administratorius, ataskaitas.
2. Apskaitos pareigūnas parengia konsoliduotąsias ATHENA pajamų ir išlaidų ataskaitas. Kiekvienas operacijos vadas apskaitos pareigūnui siunčia savo padarytų išlaidų, atliktų mokėjimų ir gautų pajamų ataskaitas.
11 SKYRIUS
AUDITAS IR ATASKAITŲ TEIKIMAS
36 straipsnis
Reguliarios ataskaitos Specialiajam komitetui
Kas tris mėnesius administratorius pateikia Specialiajam komitetui laikotarpio nuo finansinių metų pradžios gautų pajamų ir patirtų išlaidų ataskaitą. Šiuo tikslu kiekvienas operacijos vadas pateikia administratoriui išlaidų, susijusių su operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrosiomis veiklos sąnaudomis, ataskaitą.
37 straipsnis
Kontrolės vykdymo sąlygos
1. Už ATHENA pajamų ir išlaidų auditą atsakingi asmenys, prieš atlikdami savo užduotį, turi būti gavę leidimą susipažinti su Tarybos turima įslaptinta informacija, pažymėta bent „Secret UE“ slaptumo žyma, arba lygiavertį atitinkamai valstybės narės ar NATO leidimą. Tie asmenys užtikrina, kad jie laikysis informacijos konfidencialumo ir saugos duomenis, su kuriais jie susipažįsta vykdydami auditą, vadovaudamiesi tai informacijai ir duomenims taikomomis taisyklėmis.
2. Už ATHENA pajamų ir išlaidų auditą atsakingi asmenys nedelsiant ir be išankstinio pranešimo gali susipažinti su dokumentais ir su visais tas pajamas ir išlaidas patvirtinančiais duomenimis bei gali patekti į patalpas, kuriose tie dokumentai ar duomenys laikomi. Jie gali daryti dokumentų kopijas. ATHENA pajamas ir išlaidas vykdantys asmenys suteikia administratoriui ir už tų pajamų ir išlaidų auditą atsakingiems asmenims jų užduotims vykdyti reikalingą pagalbą.
38 straipsnis
Sąskaitų išorės auditas
1. Tais atvejais, kai ATHENA išlaidų vykdymas buvo pavestas valstybei narei, Sąjungos institucijai ar tarptautinei organizacijai, ta valstybė, institucija ar organizacija taiko taisykles, kurios taikomos savo išlaidų auditui.
2. Tačiau administratorius arba jo paskirti asmenys bet kada gali atlikti ATHENA bendrųjų sąnaudų, atsiradusių rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ar operacijos bendrųjų veiklos sąnaudų auditą. Be to, Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus ar valstybės narės pasiūlymu, gali bet kada paskirti išorės auditorius ir nustatyti jų užduotis bei darbo sąlygas.
3. Išorės auditui atlikti sudaroma auditorių kolegija, kurią sudaro šeši nariai. Specialusis komitetas iš valstybių narių pasiūlytų kandidatų paskiria narius trejų metų laikotarpiui (šis laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą). Specialusis komitetas gali pratęsti nario įgaliojimus ne ilgiau kaip 6 mėnesiams.
Kandidatai turi būti valstybės narės aukščiausios nacionalinės audito įstaigos nariai arba tos įstaigos rekomenduoti asmenys, galintys užtikrinti deramas saugumo ir nepriklausomumo garantijas. Jie turi galėti ATHENA vardu tinkamai atlikti užduotis. Šių užduočių vykdymo laikotarpiu:
a)
kolegijos nariams ir toliau moka jų valstybės audito tarnyba; ATHENA padengia jų misijoje patirtas išlaidas, vadovaudamasi taisyklėmis, taikomomis Europos Sąjungos lygiavertės kategorijos pareigūnams;
b)
nariai kreipiasi dėl nurodymų tik į Specialųjį komitetą ir gauna nurodymus tik iš jo; pagal audito įgaliojimus auditorių kolegija ir jos nariai yra visiškai nepriklausomi ir atsako išimtinai tik už išorės audito atlikimą;
c)
nariai teikia ataskaitas tik Specialiajam komitetui apie savo užduočių įvykdymą;
d)
finansiniais metais ir ex post, atlikdami patikrinimus vietoje ir tikrindami patvirtinamuosius dokumentus, nariai patikrina, ar ATHENA finansuotos ar iš anksto finansuotos išlaidos buvo vykdytos pagal taikomus teisės aktus ir patikimo finansų valdymo principus, t. y. ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus, ir ar vykdoma tinkama vidaus kontrolė.
Kiekvienais metais auditorių kolegija iš savo narių išrenka pirmininką arba pratęsia pirmininko įgaliojimus. Kolegija priima taisykles, taikomas jos narių atliekamam auditui pagal griežčiausius tarptautinius standartus. Auditorių kolegija patvirtina jos narių parengtas audito ataskaitas prieš perduodama jas administratoriui ir Specialiajam komitetui.
4. Specialusis komitetas kiekvienu atskiru atveju ir nurodęs konkrečius motyvus gali nuspręsti pasinaudoti kitų išorės įstaigų paslaugomis.
5. Audito, kurį ATHENA vardu atlieka auditoriai, sąnaudos laikomos bendrosiomis ATHENA sąnaudomis.
39 straipsnis
Sąskaitų vidaus auditas
1. Remdamasis administratoriaus pasiūlymu ir pranešęs Specialiajam komitetui, Tarybos Generalinis sekretorius trejų metų laikotarpiui, su galimybe vieną kartą laikotarpį pratęsti, paskiria vidaus auditorių ir bent vieną auditoriaus pavaduotoją ATHENA mechanizmo auditui vykdyti; vidaus auditorius turi turėti reikalingą profesinę kvalifikaciją ir užtikrinti deramas saugumo ir nepriklausomumo garantijas. Vidaus auditorius negali būti įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ir apskaitos pareigūnas; jis negali dalyvauti rengiant finansines ataskaitas.
2. Vidaus auditorius teikia administratoriui ataskaitą rizikos valdymo srityje pateikdamas nepriklausomas nuomones valdymo ir kontrolės sistemų kokybės klausimais ir rekomendacijas, kaip pagerinti vidaus kontrolę vykdant operacijas ir paskatinti gerą finansų valdymą. Visų pirma jis atsako už vidinių valdymo sistemų tinkamumo bei veiksmingumo ir padalinių veiklos įgyvendinant politiką ir siekiant tikslų įvertinimą atsižvelgiant į susijusius rizikos veiksnius.
3. Vidaus auditorius vykdo savo pareigas visuose padaliniuose, kurių veikla susijusi su ATHENA pajamų surinkimu arba per ATHENA finansuojamų išlaidų vykdymu.
4. Atsižvelgdamas į poreikį, vidaus auditorius finansiniais metais atlieka vieną ar kelis auditus. Jis teikia ataskaitą administratoriui, o operacijos vadui praneša auditų rezultatus ir pateikia rekomendacijas. Operacijos vadas ir administratorius užtikrina, kad būtų imtasi atitinkamų veiksmų atsižvelgiant į audito rekomendacijas.
5. Administratorius kasmet pateikia Specialiajam komitetui vidaus audito ataskaitą, kurioje nurodomi: atliktų vidaus auditų skaičius ir pobūdis, jų išvados, pateiktos rekomendacijos ir veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į tas rekomendacijas.
6. Be to, kiekvienas operacijos vadas suteikia vidaus auditoriui galimybę visapusiškai atlikti savo vadovaujamos operacijos auditą. Vidaus auditorius patikrina, ar gerai funkcionuoja finansinės ir biudžetinės sistemos bei procedūros, taip pat užtikrina, kad vidaus kontrolės sistema veiktų patikimai bei veiksmingai.
7. Vidaus auditoriaus ataskaita kartu su visais pagrindžiančiais dokumentais pateikiami auditorių kolegijai.
40 straipsnis
Metinis ataskaitų teikimas ir uždarymas
1. Pasibaigus finansiniams metams iki kovo 31 d. arba per keturis mėnesius nuo vadovaujamos operacijos pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė, kiekvienas operacijos vadas pateikia ATHENA apskaitos pareigūnui būtiną informaciją, kurios reikia metinėms bendrųjų sąnaudų ataskaitoms, metinėms iš anksto finansuotų ir kompensuotų pagal 28 straipsnį išlaidų ataskaitoms ir metinei veiklos atskaitai parengti.
2. Pasibaigus finansiniams metams iki gegužės 15 d. administratorius, padedamas apskaitos pareigūno ir kiekvienos operacijos vado, parengia ir pateikia Specialiajam komitetui bei Auditorių kolegijai finansines ataskaitas ir metinę veiklos ataskaitą.
3. Per 8 savaites po finansinių ataskaitų perdavimo Auditorių kolegija pateikia Specialiajam komitetui metinę audito ataskaitą, o administratorius, padedamas apskaitos pareigūno ir kiekvienos operacijos vado, - ATHENA audituotas finansines ataskaitas.
4. Pasibaigus finansiniams metams iki rugsėjo 30 d. Specialiajam komitetui pateikiama Auditorių kolegijos parengta audito ataskaita, o komitetas išnagrinėja audito ataskaitą, audito nuomonę ir finansines ataskaitas, kad galėtų patvirtinti, jog administratorius, apskaitos pareigūnas ir kiekvienos operacijos vadas įvykdė su išlaidomis susijusius įsipareigojimus.
5. Apskaitos pareigūnas ir kiekvienos operacijos vadas, atsižvelgdami į savo įgaliojimų lygį, saugo visas ataskaitas ir inventoriaus aprašą penkerių metų laikotarpį nuo atitinkamo patvirtinimo datos. Kai operacija nutraukiama, operacijos vadas užtikrina, kad visos sąskaitos ir inventorius būtų perduoti apskaitos pareigūnui.
6. Specialusis komitetas priima sprendimą dėl finansinių metų, kurių ataskaitos buvo patvirtintos, biudžeto įvykdymo likučio, kaip taisomojo biudžeto pajamų ar išlaidų, įtraukimo į kitų finansinių metų biudžetą, atsižvelgiant į aplinkybes. Tačiau Specialusis komitetas gali nuspręsti minėto biudžeto įvykdymo likutį įtraukti po to, kai bus gauta Auditorių kolegijos audito nuomonė.
7. Ta finansinių metų biudžeto įvykdymo likučio dalis, kuri atsiranda dėl asignavimų, kurie buvo numatyti bendrosioms sąnaudoms, atsiradusioms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, įskaitoma kaip kiti dalyvaujančių valstybių narių įnašai.
8. Ta biudžeto įvykdymo likučio dalis, kuri atsiranda dėl asignavimų, kurie buvo numatyti konkrečios operacijos bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, įskaitoma kaip kiti valstybių narių, kurios prisidėjo prie tos operacijos, įnašai.
9. Tais atvejais, kai neįmanoma išmokėti kompensacijos, išskaičiuojant kompensacijų sumas iš ATHENA mokėtinų įnašų, atitinkamoms valstybėms narėms kompensuotinos sumos pervedamos iš biudžeto įvykdymo likučio pagal kompensacijos mokėjimo metų BNP sumą.
10. Visos operacijoje dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais iki kovo 31 d. gali pateikti administratoriui, atitinkamais atvejais per operacijos vadą, informaciją apie papildomas sąnaudas, kurių praėjusiais finansiniais metais jos patyrė vykdant operaciją. Ši informacija paskirstoma nurodant pagrindines išlaidų rūšis. Šią informaciją renka administratorius, kad pateiktų Specialiajam komitetui papildomų operacijos sąnaudų apžvalgą.
41 straipsnis
Operacijos ataskaitų uždarymas
1. Užbaigus operaciją, Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus arba valstybės narės pasiūlymu, gali priimti sprendimą, kad administratorius, padedamas apskaitos pareigūno ir operacijos vado, Specialiajam komitetui pateiktų konkrečių operacijų finansines ataskaitas bent už laikotarpį iki operacijos užbaigimo dienos ir, jeigu įmanoma, iki operacijos nutraukimo dienos. Administratoriui nustatytas pateikimo terminas negali būti trumpesnis negu keturi mėnesiai nuo operacijos užbaigimo dienos.
2. Jeigu per nurodytą terminą į finansines ataskaitas neįmanoma įtraukti su tos operacijos nutraukimu susijusių pajamų ir išlaidų, tos pajamos ir išlaidos įtraukiamos į ATHENA finansines ataskaitas, kurias Specialusis komitetas patikrina laikydamasis 40 straipsnyje numatytos procedūros.
3. Specialusis komitetas, remdamasis Auditorių kolegijos nuomone, patvirtina jam pateiktas konkrečios operacijos finansines ataskaitas. Jis patvirtina, kad administratorius, apskaitos pareigūnas ir atitinkamos operacijos vadas įvykdė susijusius įsipareigojimus.
4. Tais atvejais, kai neįmanoma išmokėti kompensacijos, išskaičiuojant kompensacijų sumas iš ATHENA mokėtinų įnašų, atitinkamoms valstybėms narėms kompensuotinos sumos pervedamos iš biudžeto įvykdymo likučio pagal kompensacijos mokėjimo metų BNP sumą.
12 SKYRIUS
ĮVAIRIOS NUOSTATOS
42 straipsnis
Atsakomybė
1. Sąlygas, reglamentuojančias operacijos vado, administratoriaus ir kitų darbuotojų, visų pirma skirtų Sąjungos institucijų ar valstybių narių, drausminę ir baudžiamąją atsakomybę netinkamo ar aplaidaus biudžeto vykdymo atvejais, reglamentuoja Tarnybos nuostatai arba jiems taikomi susitarimai. Be to, ATHENA savo iniciatyva arba prisidedančios valstybės prašymu pirmiau nurodytiems darbuotojams gali iškelti civilinį ieškinį.
2. Sąjungos ar Tarybos Generalinis sekretorius jokiais atvejais negali būti prisidedančios valstybės laikomi atsakingais dėl administratoriaus, apskaitos pareigūno ar jiems paskirto personalo pareigų vykdymo.
3. Sutartinius įsipareigojimus, galinčius atsirasti pagal sutartis, sudarytas vykdant biudžetą, pasitelkdamos ATHENA vykdo prisidedančios valstybės. Juos reglamentuoja atitinkamoms sutartims taikytina teisė.
4. Deliktinės atsakomybės atveju bet kokią operacijos štabo, karinių pajėgų vadavietės ir krizių valdymo struktūrų karinio komponento vadavietės, kurių sudėtį tvirtina operacijos vadas, ar jų darbuotojų pareigų vykdymo metu padarytą žalą per ATHENA atlygina prisidedančios valstybės, vadovaudamosi bendraisiais valstybėse narėse galiojančių teisės aktų nustatytais įprastais žalos atlyginimo principais ir konkrečios operacijos veiksmų vietoje taikomais pajėgų tarnybos nuostatais.
5. Sąjunga ar valstybės narės jokiu atveju negali būti prisidedančios valstybės laikomos atsakingomis už sutartis, sudarytas vykdant biudžetą, ar krizių valdymo struktūros skyrių ar padalinių, kurių sudėtį tvirtina operacijos vadas, ar jų darbuotojų pareigų vykdymo metu padarytą žalą.
43 straipsnis
Peržiūra ir tikslinimas
Visas šis sprendimas, arba bet kuri jo dalis, įskaitant priedus, prireikus peržiūrima valstybės narės prašymu ar pasibaigus kiekvienai operacijai. Sprendimas tikslinamas ne rečiau kaip kas trejus metus. Peržiūrint ar tikslinant galima pasitelkti visus darbui reikalingus ekspertus, visų pirma ATHENA valdymo organus.
44 straipsnis
Baigiamosios nuostatos
Tarybos sprendimas 2008/975/BUSP panaikinamas.
45 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 19 d.