РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
относно държавна помощ SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(нотифицирано под номер C(2012) 4194)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/198/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярка за помощ C 37/09 (ex N 226/09) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С оглед на правната сигурност на 15 април 2009 г. испанските власти уведомиха за два договора, сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR S.A. (наричано по-долу „BIZKAILUR“) и Diputación Foral de Bizkaia (наричано по-долу „Diputación“), от една страна, и частните предприятия Habidite Technologies País Vasco S.A. (наричано по-долу „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (наричано по-долу „AFER group“) и Habidite group, от друга страна.
(2)
На 2 декември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на нотифицираните договори (наричано по-долу „решението за откриване“) (3). Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 12 март 2010 г. (4)
(3)
Испанските власти не представиха никакви мнения по решението за откриване. С писмо от 9 април 2010 г. Habidite представи своето мнение относно решението за откриване. С писмо от 15 април 2010 г. това мнение беше предоставено на испанските власти, които отговориха с писмо от 12 май 2010 г. Други трети страни не са представили мнения относно решението за откриване.
(4)
Съгласно Регламент (ЕО) № 1049/2001 (5) на 6 септември 2010 г. Habidite поиска достъп до представените от испанските власти документи. На 10 септември 2010 г. Комисията уведоми испанските власти за това. Испанските органи отговориха на 13 септември, че не възразяват на Habidite да бъде предоставен достъп до поисканите документи. Поисканите документи бяха предоставени на Habidite на 7 октомври 2010 г.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация от испанските власти с писма от 28 юни 2010 г., на което испанските власти отговориха на 26 юли 2010 г., и от 8 декември 2010 г., на което испанските власти отговориха на 14 януари 2011 г.
(6)
Habidite представи допълнителни коментари и информация на 27 юли 2010 г., на което испанските власти отговориха на 3 ноември 2011 г.; 6 април 2011 г. (вписано като получено на 13 април 2011 г.), на което испанските власти отговориха на 30 май 2011 г. (вписано като получено на 6 юни 2011 г.); и 7 юли 2011 г. На 3 февруари 2011 г. представители на Комисията се срещнаха в Брюксел с представители на Habidite по искане на предприятието.
II. КОНТЕКСТ
(7)
Двата договора, които са предмет на настоящото решение, са сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR и Diputación, от една страна, и Habidite, AFER group и Habidite group, от друга страна.
(8)
BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано от Diputación, чиято социална цел е да закупува земя и да я прави пригодна с цел да съдейства на проекти за промишлени сгради и социални жилища в провинция Bizkaia. През месец юни 2010 г. BIZKAILUR се слива с други публични дружества със сходна сфера на дейност, като образува настоящото AZPIEGITURAK S.A.U., също изцяло притежавано от Diputación и извършващо сходна дейност (6).
(9)
Habidite, заедно с други свързани дружества от Habidite group, е част от частната AFER group, чиято централа се намира в Ortuella, Bizkaia (7). Към датата на уведомлението AFER group включваше общо 13 дружества (8), занимаващи се със строителство и в свързани сектори. Мажоритарен собственик на всичките дружества в AFER group по това време беше […] (9), което също така ги контролира. Според Diputación и Habidite нито Habidite, нито AFER group са били предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „Насоки за ОиП“) към момента на сключване на двата нотифицирани договора.
(10)
Нотифицираните договори са сключени в подкрепа на нов инвестиционен проект, който трябва да бъде осъществен от Habidite: а именно създаването на предприятие за производство на строителни модули (наричано по-долу „предприятието на Habidite“) в Alonsotegi - село в административната област Gran Bilbao (comarca). Към датата на сключване на нотифицираните договори Gran Bilbao comarca е считан за район, подпомаган по член 107, параграф 3, буква в) от Договора (11). Предприятието на Habidite е трябвало да създаде 1 100 нови работни места в този подпомаган район.
(11)
Предвидено е било новото предприятие да произвежда „модулите на Habidite“, т.е. предварително изготвени строителни модули, които да се използват за директно сглобяване на жилища/сгради. Модулите на Habidite е трябвало да се произвеждат по технология за сглобяване, подобна на използваната в автомобилостроенето, и след това да се транспортират и направо да се сглобяват на бъдещото им местоположение. Продуктът е считан за новаторски не само поради използваната уникална производствена технология, но също така поради спестеното време и ресурси при сглобяването на крайния продукт (сгради и жилища) и използването на енергоспестяващи материали. Във връзка с този продукт дружеството кандидатства за няколко патента (12).
(12)
Според предоставената от Diputación информация към момента на подписване на двата нотифицирани договора разходите за този инвестиционен проект в Alonsotegi са оценени на 55 млн. EUR, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Приспособяване на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(13)
Годишният обем продукция на планираното предприятие на Habidite е оценен на 3 500 къщи през началните години от дейността на предприятието и 4 500 къщи след достигане на пълния производствен капацитет.
(14)
За изясняването на контекста, в който на 15 декември 2006 г. са сключени нотифицираните договори, е необходимо накратко да се опише правната рамка, според която се предоставя социално настаняване в País Vasco (наричана по-долу „Страната на баските“).
(15)
Преди началото на кризата през 2008 г. в тази автономна общност (comunidad autónoma) средните цени на недвижимите имоти са по-високи, отколкото в останалата част на Испания, като остават по-високи до датата на настоящото решение. Баските органи се стремят да предоставят достъп до жилища за онези категории граждани в по-неравностойно положение, като осигуряват социално настаняване при защитения режим (viviendas protegidas) и полузащитения режим (viviendas tasadas). Характерът на всяка от тези две категории социално настаняване е обяснен по-долу.
(16)
Съгласно Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (наричан по-долу „Регионален закон 2/2006“):
а)
40 % от градската земя за застрояване трябва да бъде отделена за къщи при защитен (viviendas protegídas) и полузащитен режим (viviendas tasadas) - за всеки по 20 % (член 80, параграф 2 от Регионален закон 2/2006);
б)
от извънградската земя, която е предвидена за застрояване, 55 % трябва да бъдат отделени за жилища при защитен режим (viviendas protegídas) и 20 % - за жилища при полузащитен режим (viviendas tasadas) (член 80, параграф 3 от Регионален закон 2/2006).
(17)
Къщите за настаняване при полузащитен режим (viviendas tasadas) се числят към междинна категория между настаняването в рамките на социалната закрила и свободно продаваните на пазара къщи. Цените на къщите при полузащитен режим (viviendas tasadas) са ограничени от Регионален закон 2/2006 до максимум 1,7 пъти максималните цени за равностойни къщи при напълно защитен режим (viviendas protegídas). Максималните цени за последната категория в провинция Bizkaia са определени въз основа на Orden (Заповед) от 1 август 2004 г. на Министерство на жилищната политика и социалните дейности (14), с която се установява първоначална регулирана цена, като след това тази цена се индексира на годишна база въз основа на ĺndice de Precios al Consumo (индекса на потребителските цени) (IPC), определен от Instituto Nacional de Estadística (Испанския национален статистически институт).
(18)
Според Diputacíon през 2006 г., когато са сключени нотифицираните договори, получените в резултат на горното максимални цени за жилищата при защитен режим (viviendas protegídas) са следните:
-
1 351,86 EUR/m2 за общините, посочени в приложение I към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 307,94 EUR/m2 за общините, посочени в приложение II към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 181,54 EUR/m2 за други общини,
-
472,40 EUR/m2 за пристройките (гараж/помещение за инженерно оборудване и т.н.).
Цените за viviendas tasadas са ограничени до максимум 1,7 пъти горепосочените цени.
(19)
Diputación заявява, че когато BIZKAILUR сключва нотифицираните договори с Habidite, последното е действало в съответствие с Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Закон 7/1985) (15), който предоставя автономност на общините да администрират въпроси от местен интерес, включително осигуряването на социално настаняване (член 25). Въз основа на член 109, параграф 2 от Real Decreto 1372/1986 (Кралски указ 1372/1986) и член 79 от Закон 7/1985 (в консолидираната му версия) общините са прехвърлили на BIZKAILUR, било то безплатно или срещу възнаграждение, необходимите активи за изпълнение на целите на социалното настаняване. По времето, когато са сключени нотифицираните договори (на 15 декември 2006 г.), целите на социалното настаняване са определени в приет от Diputación през 2004 г. план за осигуряване на социално настаняване в Bizkaia през периода 2004-2007 г. - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (наричан по-долу „Plan Foral“). Според Diputación в Plan Foral било предвидено, че през периода 2004-2007 г. BIZKAILUR е трябвало да предостави общо 3 000 жилища при защитен режим.
(20)
Според първия договор - посочен в решението за откриване като „мярка 1“ (наричан по-долу „договорът за земята“) - Diputación и BIZKAILUR поемат задължение за закупуване от последното и адаптиране за промишлено използване на парцел с обща площ 101 430 m2 (81 600 m2 за промишлено предприятие, 5 300 m2 за офиси и 14 300 m2 за промишлени пристройки) в индустриалната зона на Montealegre в Alonsotegi в срок от 24 месеца от датата на подписване на договора (член 1, точка ii), втора част от договора). Предвидено е BIZKAILUR да прехвърли собствеността върху адаптираната земя на Habidite в срок от 12 месеца от датата на подписване на договора (втора част, член 1, точка iii) от договора) „без каквото и да било заплащане, разходи или участие“ на цена, равна на „действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването ѝ“ (член 1, точка vi), втора част от договора). Тази цена е трябвало да бъде платена от Habidite в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на собствеността на 4 равни вноски (по 25 % всяка), дължими в края на 4-та, 5-та, 6-та и 7-та година (член 1, точка vii), втора част от договора).
(21)
Според втория договор - посочен в решението за откриване като „мярка 2“ (наричан по-долу „договора за жилищата“) - Diputación пряко или чрез BIZKAILUR е трябвало да закупи от Habidite общо 1 500 жилища, от които 750 с площ под 75 m2. Diputación или BIZKAILUR е трябвало да поръчат 1 500 жилища между май 2007 г. и края на юни 2010 г., за да може общият брой от 1 500 жилища да бъде предаден до май 2011 г.
(22)
Договорените жилища е трябвало да бъдат изградени върху земята, предоставена на разпореждане на Habidite от страна на BIZKAILUR, и след това да бъдат продадени при полузащитен режим (като viviendas tasadas) направо от Diputación или BIZKAILUR, или от самото Habidite в съответствие с приложимите разпоредби за максималните цени (вж. съображения (14)-(19)). Към момента на продажба на договорените жилища от Diputación или BIZKAILUR Habidite не би трябвало да е придобило собствеността върху земята, на която е трябвало да бъдат построени жилищата. В такива случаи неговата задача е трябвало да бъде единствено да ги построи.
(23)
В договора е предвидено също така - като изключение - че за част от договорените жилища Habidite или AFER group могат да действат също така като организатори (член А, буква е) от договора за жилищата). В такива изключителни случаи Habidite или AFER са щели първо да получат собствеността върху земята, която е необходима за изграждането на жилищата, а след това да извършат строителните работи и, накрая, сами да продадат къщите при полузащитен режим (като viviendas tasadas). В такива случаи Habidite или AFER биха задържали за себе си само установената цена за жилищата, както е указано по-долу, докато частта от цената, съответстваща на земята, е щяла да бъде прехвърлена на Diputación и/или BIZKAILUR.
(24)
Според член А, буква д) от договора за жилищата цената, която Habidite е трябвало да получи за 1 500 жилища, е следната:
а)
жилища над 75 m2: 83 % от определената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение);
б)
жилища под 75 m2: 83,30 % от получената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение).
(25)
По този начин BIZKAILUR би запазило останалите съответно 17 % или 16,70 % от получената цена за къщите (с изключение на пристройките - гараж, мокро помещение и т.н. - за които цялата продажна цена би била за Habidite).
(26)
В пример, предоставен от Diputación, за една къща от 75 m2, която се продава при полузащитен режим през 2006 г., Habidite би получило: 143 060,58 EUR (83 % от 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) плюс 28 107,6 EUR за пристройките (100 % от 35 m2 × 472,4 EUR) от общата цена 200 459,5 EUR, на която BIZKAILUR би продало жилището при полузащитен режим (като viviendas tasadas).
(27)
Според член А, буква ж) от договора за жилищата по изключение някои от 1 500-те жилища, за които е сключен договор с Habidite, е можело да бъдат продадени от Diputación или BIZKAILUR по пазарни цени, в който случай Habidite би получило същите проценти от продажната цена, каквито са предвидени в член А, буква д) и посочени в съображение (24).
(28)
Diputación и BIZKAILUR не провеждат публична тръжна процедура преди сключването на договора за жилищата с Habidite.
(29)
В края на краищата проектът на Habidite de facto е отказан. Според Diputación основната причина е, че BIZKAILUR би направило разходи, които са по-високи от първоначалните оценки за закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела, върху който е трябвало да се изгради предприятието на Habidite.
(30)
Diputación посочи (16), че от май 2007 г. до април 2008 г. BIZKAILUR е закупило 205 487,73 m2 земя за този проект, за което е заплатило общо 4,7 млн. EUR. Според Diputación е било нужно да бъдат закупени още 95 000 m2, за които били изчислени допълнителни разходи в размер на 2,6 млн. EUR. Що се отнася до разходите за адаптирането на земята за промишлено използване - през март 2009 г. те са оценени на 28,5 млн. EUR.
(31)
Собствеността върху земята, която вече е придобита от BIZKAILUR за целите на посочения проект, не е прехвърлена на Habidite.
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(32)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. (17) Комисията счете, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Така също помощта не изглежда съвместима с Договора по нито едно от съответните правила за държавни помощи.
(33)
По отношение на договора за земята Комисията първоначално заключи, че условията за погасяване на закупуването и адаптирането на земята от получателя на помощта са аналогични на безлихвен заем, чрез което на Habidite се предоставя предимство, което то не би могло да получи на пазара.
(34)
По отношение на договора за жилищата в решението за откриване е отбелязано, че цената, която BIZKAILUR е трябвало да заплати за 1 500 къщи, не е нормална пазарна цена, тъй като получателят на помощта е отбелязал в своя бизнес план, че средната цена за получаване от BIZKAILUR би трябвало да бъде 2 012,19 EUR/m2, докато средната цена, която по оценки е можело да бъде получена на пазара, е 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Комисията отбелязва също така различните признаци за наличие на предимство за Habidite като има предвид решението на Съда по делото на P&O Ferries (18): а) договорът за жилищата не е сключен въз основа на публичен търг; б) Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR не са заявили, нито са доказали необходимостта от осигуряване на социални жилища; както и в) в договора за жилищата е предвидена възможността някои от закупените от Habidite 1 500 жилища да бъдат продадени на пазара. Комисията отбелязва също така, че закупуването на голяма част от продукцията на новото предприятие през първите години от неговото функциониране е намалило рисковете, които обикновено се свързват с нови инвестиционни проекти. По отношение на критерия за използването на държавни ресурси и приписването им на държавата в решението се посочва, във връзка с потенциалната помощ и по двата договора, че BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано и контролирано от публичните органи и изпълнява задачи, възложени му от държавата. Що се отнася до селективността, беше отбелязано, че договорите ясно облагодетелстват единствено Habidite и AFER group. По отношение на нарушаването на конкуренцията и ефекта върху търговията в Съюза е подчертано, че Habidite извършва дейност в строителния сектор, в който конкуренцията е много ожесточена и помощта за едно дружество може да нанесе вреда на дружества от други държави членки.
(36)
В решението за откриване бяха изразени съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, която евентуално е включена в нотифицираните договори, с Договора съгласно критериите за съвместимост, определени в Насоките на Комисията за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (19), Регламент № (ЕО) 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (20) и Временна рамка на Съюза за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (21).
IV. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(37)
Испанските органи не представиха мнение по решението за откриване (вж. съображение 3 по-горе), но изпратиха допълнителна информация в отговор на исканията на Комисията след решението за откриване, като отговориха също така на някои аргументи, изтъкнати от Habidite. Тези отговори и допълнителна информация са обобщени в съображения (48)-(54).
V. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(38)
Както е указано в съображения (3) и (6), Habidite представи мнението си по решението за откриване на 9 април 2010 г. и изпрати допълнителна информация и коментари на 27 юли 2010 г., 6 април 2011 г. и 7 юли 2011 г. С тези документи Habidite предостави важни фактологични елементи, които не бяха известни на Комисията към момента на приемане на решението за откриване, и изтъкна аргументи, оспорващи наличието на помощ в нотифицираните договори. Тези аргументи и допълнителните фактически данни, представени от Habidite, са обобщени в съображения (39)-(47).
(39)
Първо, Habidite заяви, че на датата на сключване на договорите за земята и жилищата (15 декември 2006 г.) е бил сключен и трети договор. С този трети договор (наричан по-долу „договор за помощ за обучение“) Diputación се е задължила да предостави на Habidite помощ за обучението на 1 100 нови заети лица в предприятието на Habidite. По-специално Diputación се е задължила да покрива разходите за обучението на 1 100 служителя, а Habidite, от своя страна, се е ангажирало да поддържа 1 100 нови работни места в продължение на най-малко 5 години. Договорът за помощ за обучение също de facto е прекратен поради неизпълнението на проекта на Habidite (вж. съображения (29)-(31)).
(40)
Второ, Habidite предостави документация, показваща, че с решение на Gobierno Vasco (баското правителство) от 30 декември 2008 г. на проекта на Habidite е била отпусната регионална помощ в общ размер от 6 млн. EUR в изпълнение на схема за групово освободена регионална помощ XR 175/2007 (22).
(41)
Трето, Habidite заяви, че след спирането на проекта на Habidite с писма от 6 февруари 2009 г. и 17 септември 2009 г. е подало административни жалби за неизпълнение от страна на Diputación и BIZKAILUR на поетите задължения по трите договора. Habidite заяви също така, че възнамерява да отнесе своите претенции пред компетентния испански съд.
(42)
Habidite твърди, че договорите за земята и жилищата не изпълняват кумулативните критерии за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(43)
По отношение на елементите, включени в държавна помощ, различни от елемента на предимство, Habidite представи следните аргументи, важащи и за двата нотифицирани договора:
а)
двата договора не включват превеждането на държавни ресурси, тъй като - поради факта, че предвиждат пазарни сделки между несвързани страни - те не водят до загуба на публични средства (в съответствие с решението на Съда по дело PreussenElektra (23));
б)
не следва да се приема, че договорът за жилищата изпълнява критерия за селективност, просто защото договорът не е сключен въз основа на публичен търг. Съгласно Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно обществените поръчки (25) такива договори могат да се сключват и направо, т.е. без публичен търг, когато това е обусловено от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права;
в)
от гледна точка на продуктовите характеристики и технологията на сглобяване уникалността на предварително изготвените модули на Habidite изключва възможността за нарушаване на конкуренцията или на търговията между държавите членки, които са засегнати. В дела N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman и N-04059 TDR Capital/Agelco испанският орган за защита на конкуренцията определи съответния пазар като „производство, продажба и отдаване под наем на модулни къщи“. Според това определение уникалността на модулите на Habidite предполага, че дружеството няма никакви преки конкуренти, които може да бъдат засегнати от двата договора. Освен това в решението на Комисията по дела M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) е установено, че пазарът на модулни сгради е местен или регионален, тъй като транспортните разходи изключват възможността за конкуриране на по-големи разстояния. При всички случаи цените на Habidite са били много конкурентни предвид технологичните характеристики на продукта.
(44)
Habidite излага също така конкретни подробни аргументи, опровергаващи твърденията, че всеки от двата нотифицирани договора би му осигурил предимство.
(45)
По отношение на договора за жилищата Habidite заявява по същество, че не е могло да извлече никакво предимство, защото определените продажни цени не са били над, а всъщност под пазарните равнища. По-специално:
а)
цените, които Habidite е щяло да получи съгласно договора за жилищата, по определение са били под пазарните равнища, като се има предвид, че къщите са щели да бъдат продават от BIZKAILUR по регулираните ценови равнища под пазарните, установени от закона за къщите, продавани при полузащитения режим (viviendas tasadas) - вж. съображения (14)-(19);
б)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, т.е. по 2 010,19 EUR/m2, е съпоставима със средните цени, които BIZKAILUR е заплащало по това време по сходни договори за строителството на жилища, които да се продават при защитен и полузащитен режим. Според Habidite например през 2007 г. BIZKAILUR е платило за изграждането на социални жилища в Lemoiz 2 277 EUR/m2, в Ziérbana 1 964 EUR/m2 и в Areatza 2 021 EUR/m2. През 2007 г. средната цена на къщите, продавани като viviendas tasadas в четири общини в Bizkaia е била 1 808,69 EUR/m2 за къщи от 84 m2 (27);
в)
при всички случаи Habidite би получило само съответно 83 % и 83,30 % от тази средна цена от 2 010,19 EUR/m2 (за жилища под 75 m2) на база на договора за жилищата - вж. съображения (24)-(25). В това отношение в решението за откриване погрешно е отбелязано, че 2 010,19 EUR/m2 е била цената, която Habidite е щяло да получи по договора;
г)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, е била доста под ценовите равнища за равностойни жилища, продавани свободно на пазара в провинцията. През 2007 г. средната цена на пазара в провинция Bizkaia е била 2 921,9 EUR /m2 (28).
(46)
По отношение на договора за земята Habidite твърди, че не би извлякло каквото и да било предимство, защото, според него, то е трябвало да заплати на BIZKAILUR не само действителните направени разходи за закупуването и адаптирането на земята, както е предвидено в договора, но също така разходите по финансирането, направени във връзка с тази операция.
(47)
Освен това Habidite оспорва изчислените от Diputación разходи за закупуване и адаптиране на земята. Според договора за земята BIZKAILUR е трябвало да купи само 101 403 m2 за този проект, а не 205 000 m2 както е посочено от Diputación. Освен това погрешни били и разходите за адаптиране на 254 785 m2 земя за промишлено използване, които според Diputación възлизат на 28,5 млн. EUR. Всъщност тези разходи съответстват на разходите, направени от Diputación за друг проект, а именно изграждането на магистрала Kadagua, участък Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite твърди също така, че закупената за проекта Habidite земя е използвана незаконно за сметище, както е установено също така в решение на националния съд (Решение № 148/2010 на първоинстанционния съд на Barakaldo от 1 септември 2010 г.).
VI. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ И ОТГОВОРИ НА МНЕНИЕТО НА HABIDITE, ПОЛУЧЕНИ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(48)
В отговор на отправените от Комисията въпроси Diputación потвърди, че проектът на Habidite е бил спрян и поетите договорни задължения към Habidite по договорите за земята и за жилищата не са изпълнени.
(49)
Що се отнася до договора за помощ за обучение (вж. съображение (39) по-горе), Diputación обръща внимание на факта, че ангажиментът му за предоставяне на помощта за обучение за 1 100 служителя на предприятието на Habidite - съгласно член 10 от договора - е било обвързано със спазването на съответното законодателство, т.е. включително по подразбиране възможно уведомяване на Комисията или разрешение по силата на приложимите правила за държавна помощ. Diputación потвърждава, че въпросната помощ за обучение не е била изплатена.
(50)
Когато Diputación беше запитано за връзката между нотифицираните договори и регионалната помощ, отпусната през 2008 г. от баското правителство, и дали двата набора от мерки касаят един и същ инвестиционен проект, Diputación не изключи възможността инвестиционният проект да е един и същ, но отбеляза, че това не означава задължително, че допустимите инвестиционни разходи, които са били взети предвид през 2008 г. от регионалното правителство за помощта от 6 млн. EUR, са били същите допустими разходи на проекта във вида му през 2006 г., когато са подписани нотифицираните договори. По този въпрос Diputación се позовава на информацията, предоставена от баското правителство и от Habidite.
(51)
По въпроса за дължимото от Habidite погасяване по договора за земята и по-специално за твърдението на Habidite, че то е считало, че неговите задължения за погасяване са включвали разходите, свързани с финансирането за закупуването и адаптирането на земята, Diputación отбелязва действителната формулировка в договора за земята. Член 1, точка vi от договора за земята гласи следното: „Цената, която следва да бъде платена от [Habidite], е равна на действителните разходи, направени от BIZKAILUR S.A. […] за закупуването на земята, описана в […]“ (подчертаването е добавено).
(52)
Накрая, според информацията, която е на разположение на Diputación, Habidite и AFER group, като такива, не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента на сключването на двата нотифицирани договора.
(53)
Баското правителство на свой ред предостави информация относно регионалната помощ от 6 млн. EUR, предоставена на Habidite на 30 декември 2008 г., включително допустимите разходи, които са били взети предвид при отпускането на тази помощ. Категориите на допустимите разходи са посочени в таблицата по-долу:
Обща инвестиция (млн. EUR)
90,42
Разходи за научноизследователски и развойни дейности
13,71
Допустими разходи, от които:
76,71
ИТ
2,85
Земя
5,5
Сгради
34,76
Техническо оборудване
19,14
Машини
11,94
Други инсталации
0,737
ИТ оборудване
0,965
Допълнителна земя и сгради
3,9
Общи допустими разходи
72,8
Предоставена помощ
6
(54)
Тази помощ не е била изплатена. Според точка 65 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (29) на 19 февруари 2009 г. испанските органи представиха на Комисията информационния лист за отпуснатата помощ за големи инвестиционни проекти по схемата за разрешена регионална помощ, които не подлежат на нотифициране (30).
VII. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение не са разгледани а) договорът за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на 15 декември 2006 г.; и б) регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната на Habidite group от баското правителство на 30 декември 2008 г., поради изложените по-долу причини.
(56)
Що се отнася до договора за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на същата дата, както и нотифицираните договори (вж. съображения (39) и (49)), Комисията отбелязва, че тази мярка не е била нотифицирана от испанските органи и не е включена в решението за откриване. Според установената практика (31) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за предоставянето ѝ. С член 10 от договора за помощ за обучение (вж. съображение (49)) ангажиментът за предоставянето на помощ за обучение е обвързан със спазването на съответното законодателство, включително правилата на Съюза за държавни помощи. Следва, че ангажиментът за изплащане на помощ за обучение, който е поет с посочения договор, не може да се счита за безусловен към момента на сключването на договора. Освен това испанските органи потвърдиха, че помощта за обучение, предвидена в споменатия договор, не е била изплатена. При всички случаи, тъй като проектът на Habidite в Alonsotegi не е осъществен, тази помощ няма вероятност да бъде предоставена в бъдеще.
(57)
В решението не е разгледана също така регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната от баското правителство на Habidite на 30 декември 2008 г. (вж. съображения (40) и (50)). Следва да се отбележи обаче, че и двата нотифицирани договора, обхванати от настоящото решение, и регионалната помощ, отпусната през 2008 г., се отнасят за един и същ инвестиционен проект, т.е. създаването на предприятието за модули на Habidite в Alonsotegi. Баското правителство или Diputación не оспориха изрично това твърдение (вж. съображение (50)).
(58)
Според точка 66 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (32) испанските органи трябва да гарантират съответствието с разпоредбите за кумулиране на помощта, приложими за отпуснатата през 2008 г. регионална помощ.
(59)
В допълнение трябва да се напомни, че,в съответствие с предоставената от Diputación информация (вж. съображение (30)) закупуването на земята, необходима за инвестиционния проект, е започнало през май 2007 г. и до април 2008 г. последователно са били закупени няколко парцела земя за тази цел. Следователно изпълнението на проекта е започнало още през май 2007 г. Според точка 38 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (33), за да се гарантира стимулиращият ефект от регионалната помощ за инвестицията, помощ може да се отпуска по схеми за помощ само ако получателят на помощта е подал заявление за помощ и компетентните органи впоследствие са потвърдили в писмен вид, преди започването на работата по проекта, че по принцип той отговаря на условията за допустимост, определени в схемата.
(60)
Преди да бъде преценено наличието на помощ и нейното съответствие с Договора, Комисията трябва да определи приложимите правила за държавна помощ rationae temporis.
(61)
Договорите за земята и жилищата са подписани на 15 декември 2006 г., но са нотифицирани на Комисията за преглед едва през април 2009 г. Както вече беше посочено в съображение (56) по-горе, в съответствие с установената практика (34) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за нейното предоставяне. В случая с двата нотифицирани договора този правно обвързващ, безусловен ангажимент е поет на 15 декември 2006 г., когато Diputación и BIZKAILUR са подписали двата нотифицирани договора. Следователно всяка помощ, свързана с двата договора, се счита за незаконосъобразна, тъй като е била отпусната в нарушение на задължението за уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора.
(62)
Според съдебната практика по делото CELF/SIDE (35) всяко последващо уведомяване или деклариране на съвместимост не отстранява незаконосъобразния характер на помощ, отпусната в нарушение на задължението за уведомяване или изчакване. Както е посочено в Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (36), правилата, които са приложими към незаконосъобразна помощ, са правилата, които са били в сила към момента на отпускането на помощта - в настоящия случай към 15 декември 2006 г. Тези принципи са утвърдени така също в точки 63 и 105 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (37) Следователно Комисията ще разчита на правилата за държавна помощ, които са били в сила към 15 декември 2006 г., когато са подписани двата нотифицирани договора, за преценката си относно наличието на помощ и съвместимостта.
VII.1. Наличие на помощ
(63)
С цел да установи дали разглежданите мерки включват държавна помощ Комисията следва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия по член 107, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. По-долу последователно са разгледани тези кумулативни критерии за всеки от двата нотифицирани договора.
VII.1.1 Мярка 1: Договор за земята
(64)
Един от критериите за определяне дали дадена мярка включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора е използването на държавни ресурси, било то чрез отпускането на държавни ресурси или чрез пропуснати приходи за държавата. Освен това, в съответствие с установената практика (38) ресурсите на публични или частни предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват контролиращо влияние, било то пряко или непряко, също отговарят на критериите за ресурси на държавата, тъй като те остават под публичен контрол и, следователно на разположение на компетентните публични органи. По този въпрос Комисията отбелязва следното в съображения (65) и (66).
(65)
Първо, договорът за земята е бил сключен от Diputación и BIZKAILUR заедно. В договора се съдържат няколко ясни указания, че в рамките на въпросния договор BIZKAILUR действа като „представител“ на Diputación. Договорът за земята е бил подписан от името на Diputación и BIZKAILUR от Diputado General (председателя) на Diputación. В точка 2 от преамбюла към договора за земята е посочено, че целите на публичната политика на Diputación, в качеството му на 100 % собственик на BIZKAILUR, включват насърчаването на нови и новаторски инвестиционни проекти, създаването на работни места и улесняването на достъпа до социални жилища за гражданите на провинция Bizkaia. В точка 5 от преамбюла към договора за земята е предвидено, че договорът е сключен с цел осъществяване, било то направо или чрез публични дружества като BIZKAILUR, на целите на икономическата и социалната политика, изложени в точка 2 от преамбюла.
(66)
Второ, ресурсите, които е трябвало да бъдат отделени от BIZKAILUR за изпълнението на неговите задължения за закупуване на земята за изграждане на предприятието на Habidite в Alonsotegi и за адаптирането ѝ за промишлено използване са били под контрола на Diputación. От 1999 г. нататък BIZKAILUR е било 100 % притежавано и контролирано от Diputación (39). Изпълнени са следните „органични“ и „структурни“ показатели, установени в решението по делото Stardust Marine (40), с които се определя дали действията на BIZKAILUR съгласно договора за земята могат да бъдат вменени на държавата:
а)
обхватът на действията на BIZKAILUR в рамките на договора за земята е бил определен от Diputación;
б)
за целите на настоящия договор BIZKAILUR е действало единствено от името на Diputación;
в)
специфичният характер на дейностите на BIZKAILUR, които са били насочени единствено към постигането на целите на публичната политика, показва, че това предприятие не е било обикновен пазарен оператор, който се конкурира при пазарни условия.
(67)
С оглед на посоченото в съображения (65) и (66) критерият за използване на държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата се счита за изпълнен в случая на договора за земята.
(68)
Комисията направи преглед на условията за погасяване на сумата за земята, която е трябвало да бъде предоставена от Diputación и BIZKAILUR за проекта на Habidite в Alonsotegi, както е установено в член 1, точки vi и vii от втора част от договора за земята (вж. също така съображение 20 по-горе), и на тази база отбелязва следното в съображения (69)-(83).
(69)
Съгласно член 1, точка vi от втора част от договора за земята цената, която Habidite е трябвало да плати за земята, закупена и адаптирана за промишлено използване от BIZKAILUR, е била „ефективните разходи, поети от BIZKAILUR […] за закупуването на земята […]“. Habidite твърди (вж. съображение (46)), че според него това би включило също така разходите за финансирането. Въпреки това такова тълкуване не е приемливо. Позоваването на „ефективните разходи, които са направени за закупуването на земята“, е достатъчно ясно не се нуждае от допълнително тълкуване: включва се само цената, която действително е платена от BIZKAILUR за закупуването на земята.
(70)
Следователно трябва да се заключи, че първо, тази формулировка ясно изключва ефективните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането на земята за промишлено използване.
(71)
Второ, механизмите за погасяване, предвидени в член 1, точка vii от втора част от договора за земята, т.е. четиригодишен „гратисен период“, и последващото разделяне на последователни четири годишни погасителни вноски в размер на 25 % от действително платената от BIZKAILUR цена за закупуването на земята на практика са равностойни на безлихвен заем. Не може да се тълкува, че формулировката на член 1, точка vii от договора за земята включва също така разходите за финансиране на равностоен заем, т.е. лихвата, която Habidite би платило за аналогичен заем от пазарен кредитор. Всъщност е съмнително, че някой частен оператор в ситуация, сходна с тази на BIZKAILUR, би се съгласил да не удържи от Habidite разходите за адаптирането на земята и, още повече, че би приел „гратисен период“ от 4 години за погасяването на цената за закупуване на земята и пълно погасяване в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на Habidite на собствеността върху земята без да начисли лихва за това финансиране.
(72)
С оглед на констатациите в съображения (69)-(71) трябва да се заключи, че Habidite би извлякло предимство от договора за земята, което не би получило при нормални пазарни условия. Предимството се състои от следните два компонента:
а)
пропуснатата лихва за заем в размер на общите разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята в съответствие с този договор - заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановяваната сума); както и
б)
разходите, които BIZKAILUR би направило за адаптирането за промишлено използване на парцела земя с обща площ от най-малко 101 403 m2, който е необходим за проекта, както е посочено в член 1, точка ii) от договора за земята (т.е. най-малко 81 600 m2 за производствените постройки, 5 300 m2 за офисите и пристройките и 14 300 m2 за промишлено използване).
(73)
По отношение на първия компонент, т.е. пропуснатата лихва във връзка с погасяването на цената на закупената земя, Комисията изчислява, че тя би възлязла на нетен еквивалент на помощта (NGE) от 13,21 % от цената, заплатена от BIZKAILUR за закупуването на земята. Този NGE е изчислен съгласно посоченото в съображения (74)-(77).
(74)
Първо, определен беше лихвеният процент, приложим за подобни заеми въз основа на референтния лихвен процент, валиден за Испания през декември 2006 г. - 4,36 %, както е посочено в Съобщението на Комисията относно референтните лихвени проценти (41).
(75)
Второ, въз основа на Известието на Комисията за техническа корекция на метода за определяне на референтния и сконтовия лихвен процент от 1997 г. (42) (наричано по-долу „Известие на Комисията от 1997 г.“, в сила към момента на сключване на договора за земята) не е необходимо да се добавя към този референтен лихвен процент, за да бъде отразен кредитният рисков профил на Habidite. Според Известието на Комисията от 1997 г. се е считало, че референтните лихвени проценти отразяват средното равнище на лихвените проценти, начислявани в различните държави членки по средно- и дългосрочни заеми (пет до десет години), подсигурени с нормално обезпечение. Този общ принцип не е бил изменен изрично с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (43). В отсъствието на пряка информация за рейтинга на Habidite или AFER group според кредитния риск по това време Комисията счита, че може да се приеме, че към момента Habidite е отговаряло на условията за нормално дружество с нормално обезпечение. Всъщност и Diputación, и Habidite са били на едно мнение, че по това време Habidite и AFER group не са били предприятия в затруднения по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП (вж. съображение (52) по-горе).
(76)
Трето, брутният еквивалент на помощта, свързана с това споразумение за погасяване, беше коригиран, за да се вземе предвид корпоративният данък, който е трябвало да бъде платен от получателя и по това време в Испания е бил 35 %.
(77)
Полученият въз основа на елементите в съображения (74)-(76) нетен еквивалент на помощта за този субсидиран заем е определен в таблицата по-долу:
Размер на заема
100 %
Срок на заема
7 години
Гратисен период за погасяването
4 години
Референтен лихвен процент
4,36 %
Процент/допълнение
0
Общ приложим лихвен процент
4,36 %
Брутен еквивалент на помощта
20,33 %
Корпоративен данък
35 %
Нетен еквивалент на помощта (след данъка)
13,21 %
(78)
Комисията отбелязва също така, че страните оспорват действителните разходи за придобиването на земята за този проект, които са основата, на която се прилага нетният еквивалент на помощта (НЕП), за да се определи размерът на помощта. Както е посочено в съображение (30) по-горе, Diputación твърди, че до септември 2009 г. BIZKAILUR е платило 4,7 млн. EUR за закупуването на 205 000 m2 земя, като изчислява, че още 2,6 млн. EUR са щели да бъдат необходими за закупуването на останалите 95 000 m2, нужни за този проект. Habidite, от друга страна, твърди, че BIZKAILUR не е трябвало да закупува толкова голяма площ за този проект, тъй като в договора за земята са били предвидени едва 101 403 m2 (вж. съображение (47) по-горе).
(79)
Що се отнася до този спор, първо, Комисията отбелязва, че съгласно конкретната формулировка на член 1, точка ii) от договора за земята площта за проекта е трябвало да бъде общо „най-малко“101 403 m2. Второ, Комисията не може да изрази информирано становище по този въпрос въз основа на информацията, която е предоставена от страните в хода на официалната процедура по разследване. Тъй като обаче помощта съгласно договора за земята не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, въпросът с точната цена, която е трябвало да бъде възстановена от Habidite за закупуването на земята, може да остане нерешен. За целите на настоящото решение е достатъчно да се установи елементът на помощ, произтичащ от определените в договора за земята условия на погасяване.
(80)
Следователно този компонент на помощ е определен на 13,21 % от разходите, които е трябвало да бъдат възстановени на BIZKAILUR за закупуването на необходимата за проекта на Habidite земя съгласно условията на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята. Така определеният размер съответства на пропуснатата лихва от страна на BIZKAILUR, която би била начислена от пазарен оператор по заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановената сума). Основата за изчислението на този компонент на помощ са действителните разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за закупуването на земята, предвидени във втора част, член 1, точка ii) от договора за земята.
(81)
Подобни са разсъжденията и по отношение на другия компонент на помощ в договора за земята, т.е. разходите за адаптиране на земята за промишлено използване - които според договора за земята не е трябвало да се възстановяват на BIZKAILUR (в тази връзка вж. съображения (69) и (70)). В тази връзка страните отново имат разногласия по отношение на сумата. Според Diputación през март 2009 г. тези разходи са били изчислени на 28,5 млн. EUR (вж. съображение (30)). Habidite обаче счита, че това изчисление е преувеличено (вж. съображение (47)), отчасти защото BIZKAILUR е закупило повече земя от необходимата за този проект съгласно договора за земята и отчасти защото то е използвало част от вече закупената за проекта земя за други цели, напр. за сметище.
(82)
Отново, предвид факта, че помощта не е изплащана и не е необходимо да се възстановява, за целите на настоящото решение е достатъчно да се определи този компонент на помощ в договора за земята: той включва общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на парцела за проекта съгласно условията на член 1, точка iii), втора част от договора за земята - разходи, които съгласно член 1, точка vi) от втора част от договора не е трябвало да се възстановяват от Habidite на BIZKAILUR.
(83)
Комисията стига освен това до заключението, че установеното в съображения (68)-(77) предимство, състоящо се от двата компонента, посочени в съображения (80) и (82), трябва да се счита за селективно, доколкото според договора за земята то е щяло да бъде предоставено на един конкретен получател на помощта, а именно Habidite и AFER group, към която то принадлежи.
(84)
Както е посочено в съображение (43), Habidite твърди, че нотифицираните договори не нарушават конкуренцията, защото: а) съответният пазар е ограничен до „производството, продажбата и отдаването под наем на предварително изготвени модули“ и б) уникалните характеристики на предварително изготвените модули на Habidite предполагат, че дружеството няма конкуренти.
(85)
Комисията не може да приеме изтъкнатите от Habidite аргументи. Дори ако предварително изготвените модули на Habidite могат да се считат за уникален по своите характеристики продукт, в настоящия случай съответният продуктов пазар трябва да бъде определен в по-широк смисъл, а именно като пазара на строителството и продажбата на жилища като цяло, включващ както жилищата, продавани на свободния пазар, така и жилищата, продавани на регулирания сегмент от пазара (жилищата за социално настаняване).
(86)
Както твърди самото Habidite, цените на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на BIZKAILUR, могат да бъдат съпоставени с цените на къщите, продавани на свободния пазар, или с тези, които в крайна сметка се продават при защитен или полузащитен режим. Фактът, че BIZKAILUR е имало договори и със строители, различни от Habidite, за изграждането на други къщи за продажба при полузащитен режим, показва, че другите строители по това време действително са се конкурирали с Habidite за предоставянето на BIZKAILUR на къщи, които да се продават при защитен или полузащитен режим.
(87)
Освен това в представения на баското правителство бизнес план в подкрепа на заявлението си за регионална помощ през 2008 г. (от ноември 2008 г., на стр. 10-12) самото Habidite посочва, че се конкурира със строители на традиционни къщи на няколко регионални пазара в Испания, на които е възнамерявало да продава своите продукти (включително по-специално Страната на баските, Навара, Кантабрия, Ла Риоха, Мадрид и Каталуня, но също така в по-малка степен и други испански comunidades autónomas). По негови преценки в резултат на това общият му пазарен дял на испанския пазар (проекти на свободния пазар плюс такива за социално настаняване) би се повишил от 0,4 % през 2011 г. на 1 % за периода 2012-2016 г. За 2011 г. например Habidite изчислява, че общият брой на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на целия испански пазар, би бил приблизително 320 000 къщи, от които - с продукцията си от 1 403 къщи през 2011 г. - то би заело пазарен дял от 0,4 %. Що се отнася до пазара по-специално в Страната на баските, Habidite изчислява пазарен дял от 0,5 % през 2011 г. и до 2,8 % от 2014 г. нататък, като допуска, че общото годишно търсене на жилища в този регион би било 8 000 къщи за периода 2011-2016 г.
(88)
Според установената съдебна практика помощта следва да се счита за нарушаваща конкуренцията, ако укрепва финансовото положение и възможностите на дружеството получател по отношение на тези на конкурентите, които не получават помощ (44). С оглед на този принцип и на горните съображения следва да се заключи, че предоставената на Habidite и AFER group помощ посредством договора за земята би оказала нарушаващо въздействие върху конкуренцията, защото би позволила на Habidite да намали своите инвестиционни разходи, които обикновено са за сметка на самото дружество, и по-този начин да получи конкурентна преднина пред действителните и потенциалните конкуренти.
(89)
По същия начин, както е посочено в съображения (83)-(87), не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент, че съответният географски пазар по-специално на сглобяемите къщи е само местен или регионален поради разходите, свързани с транспортирането на предварително изготвените модули. Поради географската близост на Страната на баските до други държави членки и до морето допълнителните транспортни разходи вероятно не биха били решаващи за отстраняване на потенциалните конкуренти на Habidite в тази comunidad autónoma. Обратно, транспортните разходи не биха били пречка Habidite да се конкурира за изграждането на жилища в близки държави членки.
(90)
Според същата съдебна практика като посочената в съображение (88), когато държавната помощ укрепва финансовото положение на дадено дружество в сравнение с други конкуренти в рамките на търговията в Съюза, последната трябва да се счита за нарушена от помощта. Помощта може да бъде такава, че да засегне търговията в рамките на Съюза, дори ако самото предприятие получател не участва в трансгранични дейности (45).
(91)
Въз основа на изложеното в съображения (89) и (90) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, е могла да засегне търговията между държавите членки.
VII.1.2 Мярка 2: Договора за жилищата
(92)
Изложеното в съображения (64)-(67), (83)-(88) и (89)-(90) относно критериите за използване на държавни ресурси и приписването им на държавата, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията в рамките на Съюза в определението на държавна помощ важи също така, mutatis mutandis, за договора за жилищата. Следователно в съображения (93)-(96) ще бъде разгледан само критерият за селективно предимство.
(93)
Както е обяснено в съображение (45), Habidite твърди, че договорът за жилищата не му предоставя каквото и да било предимство, защото по същество цените, които е трябвало да бъдат платени от BIZKAILUR за 1 500 жилища, които са щели да бъдат изградени от Habidite съгласно въпросния договор, в действителност са били под пазарните равнища.
(94)
По-специално Habidite първо твърди, че 1 500 къщи, които е трябвало да бъдат доставени от Habidite по този договор, са щели да бъдат продадени от BIZKAILUR при полузащитен режим (като viviendas tasadas) на максимална цена, ограничена от приложимия регионален закон до 1,7 пъти от цената, установена със Заповедта на баското правителство от 1 август 2004 г. и последователно индексирана въз основа на индекса на потребителските цени (IPC), определен от Испанския национален статистически институт (в това отношение вж. съображения (17) и (18)). Следователно средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за 1 500 жилища, е била 2 010,19 EUR/m2, което е под средната цена за къщите, продавани свободно на пазара в провинция Bizkaia през 2007 г. - 2 921,9 EUR/m2 Освен това Habidite би получило съответно само 83 % и 83,30 % (в случая на 750 къщи под 75 m2) от 2 010,19 EUR/m2, които е щяло да получи самото BIZKAILUR от продажбата на тези къщи при полузащитен режим.
(95)
Второ, Habidite твърди, че цената, която би получило за 1 500-те къщи от BIZKAILUR съгласно договора за жилищата, е била съпоставима с цените, получавани от други строителни дружества, сключили подобни договори с BIZKAILUR през разглеждания период (примери са посочени в съображение (45)).
(96)
Накрая, Habidite твърди също така, че съгласно Законодателен указ 78/1986 и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за обществените поръчки (46) подобни договори могат да се сключват така също направо, т.е. без публичен търг, когато това е обосновано от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права.
(97)
След оценка на предоставените от Habidite информация и аргументи Комисията прави следните забележки в съображения (98)-(107).
(98)
Първо, следва да се отбележи, че информацията относно средните цени, получавани от други строителни дружества, които са сключили сходни договори с BIZKAILUR, се основава единствено на публикувани в пресата данни. Комисията не получи пряка информация по този въпрос от Diputación - например под формата на копия на сходни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества. При всички случаи ценовите изчисления, предоставени както от Habidite, така и от Diputación, се отнасят до 2006 г. и 2007 г., докато според член А, буква в) от договора за жилищата и публично оповестения през 2009 г. бизнес план на Habidite 1 500-те къщи е трябвало да бъдат доставени на BIZKAILUR през периода 2009-2011 г.
(99)
Дори ако се приеме, че цените, които Habidite е цяло да получи от BIZKAILUR за 1 500-те къщи въз основа на разглеждания договор, са съпоставими с получените от други строителни дружества от BIZKAILUR въз основа на сходни договори, и при всички случаи са били под наблюдаваните на свободния пазар цени за такива къщи, този аргумент не е достатъчен, за да може Комисията да заключи, че Habidite не е получило предимство от този договор. Както е отбелязано също така в решението за откриване (47), предимството, извлечено от Habidite от този договор, се състои главно във факта, че договорът е обезпечил продажбата на значителна част от първоначалната му продукция, като по този начин значително са намалени рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, които по определение са дори по-високи при пускането на нов продукт, каквито са модулите на Habidite.
(100)
Всеизвестен е фактът, че конкуренцията на испанския строителен пазар по това време е била много ожесточена и продължава да е такава. Фактът, че BIZKAILUR е сключил договор за 1 500 жилища с Habidite, предоставя на Habidite съвсем не незначително предимство спрямо неговите конкуренти, дори ако се вземе предвид само търсенето на строителство на къщи, които да се продават при защитен и полузащитен режим.
(101)
Фактът, че, както отбелязва Diputación, в съответствие с Plan Foral (вж. съображение (19)) BIZKAILUR е трябвало да осигури общо 3 000 къщи, които да се продават при защитен режим през периода 2004-2007 г., е подходяща илюстрация, че броят на къщите, за които е сключен договор с Habidite, не е незначителен. Вярно е, че Plan Foral обхваща периода 2004-2007 г., докато 1 500-те жилища, за които BIZKAILUR е сключило договор с Habidite, е трябвало да бъдат доставени през периода 2009-2011 г. (според бизнес плана на дружеството във версията му, оповестена през 2009 г.). Все пак това дава представа за общия брой на къщите, които BIZKAILUR е възнамерявало да продаде при защитен режим към момента на сключване на договора за жилищата.
(102)
Този елемент трябва да бъде оценен с оглед на съотношението на къщите, за които е сключен договор от Diputación и BIZKAILUR, към изчислената обща продукция на Habidite за съответния период. Според оповестения през 2009 г. бизнес план Habidite изчислява, че през 2009 г. цялата му продукция от 433 къщи би трябвало да бъде изкупена единствено от BIZKAILUR. През 2010 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 670 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да възлезе на 1 113 къщи. През 2011 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 342 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да бъде 3 151 къщи. Това показва, че към момента на сключване на договора за жилищата самото Habidite е считало, че Diputación и BIZKAILUR ще изкупуват значителен дял от продукцията през първите 2 години на производство на фабриката на Habdite в Alonsotegi (2009 г. и 2010 г.). Това потвърждава заключението, че договорът за жилищата значително е намалил рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, по-специално с пускането на пазара на нов продукт (модулите на Habidite).
(103)
Друг признак, че посредством този договор Habidite би се освободило от значителна част от риска, свързан с продажбата на неговия продукт на пазара, произтича от собствения бизнес план на Habidite (от ноември 2008 г.), който е бил представен за целите на получаване на регионална помощ през 2008 г. В този бизнес план Habidite изчислява, че общото търсене на къщи, които ще се продават на регулирания пазар в цялата Страна на баските през периода 2011-2016 г., ще бъде приблизително 8 000 къщи годишно. В същия бизнес план се споменава, че Habidite възнамерява приоритетно да продава на регулирания сегмент от пазара (социално настаняване) както в Страната на баските, така и в други региони на Испания. По-специално през 2011 г. Habidite предвижда, че ще продаде 289 къщи на регулирания пазар в Испания от общата продукция в размер на 1 403 къщи през същата година. Това показва, че след края на договора за жилищата (тъй като 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, е трябвало да бъдат предадени най-късно до май 2011 г.) делът на къщите, които Habidite се е надявало да продаде на регулирания пазар от своето общо годишно производство, т.е. 289 къщи от обща продукция от 1 403 къщи, е било много по-ниско от същото съотношение през първите три години от функционирането на предприятието на Habidite в Alonsotegi, които са били обхванати от договора за жилищата.
(104)
Друг важен аспект е действителното търсене на социални жилища в провинция Bizkaia, което е било обхванато от BIZKAILUR посредством договора за жилищата. Конкретни доказателства не са предоставени нито от Diputación, нито от Habidite по отношение на действителното търсене на социални жилища, които следва да бъдат покрити от BIZKAILUR посредством договора за жилищата, сключен с Habidite при дадените условия. Както беше споменато в съображение (98), 1 500-те къщи, предвидени в разглеждания договор, е трябвало да бъдат предадени през периода 2009-2011 г. Освен това Diputación не твърди, че договорът е бил сключен с цел предоставянето на услуга от общ икономически интерес като социалното настаняване. Следва да се отбележи също така, че договорът за жилищата не е сключен след провеждането на публичен търг, макар че, според предоставената от самото Habidite информация, ако се разгледат други подобни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества, изглежда, че BIZKAILUR е трябвало да възложи този договор чрез тръжна процедура.
(105)
От тази гледна точка не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент (вж. съображение (96)), че специалният технически характер на този проект е позволил прякото сключване на договора без публичен търг. Първо, разпоредбите, на които се позовава Habidite, не се отнасят до ситуации като настоящата, в които специалният характер на проекта се състои във въвеждането на пазара на нов продукт. Предметът на договорите за къщите е бил закупуването на къщи, които след това да бъдат продавани при полузащитен режим на граждани в неравностойно положение. Използваната технология за изграждането на подобни къщи не е от значение и построените жилища с предварително изготвени модули са били в пряка конкуренция с жилищата, изградени посредством традиционни методи. Второ, в доклад от януари 2009 г. (48) Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (Баската сметна палата) изразява съмнения относно законността на договорите за земята и жилищата в контекст, в който обръща внимание на публичните договори, сключени в нарушение на принципите на прозрачност и конкурентни тръжни процедури.
(106)
Според решението по делото P&O Ferries (49) самият факт, че публичен орган закупува стоки при пазарни ценови условия, не е достатъчен, за да може да се направи заключение, че сделката е между несвързани лица, ако държавата не е имала действителна нужда от тези стоки, по-специално когато договорът за тези стоки е сключен без публичен търг. В настоящия случай липсата на информация за реалната нужда на BIZKAILUR да продаде 1 500-те поръчани къщи при полузащитен режим през периода 2009-2011 г., в съчетание с отсъствието на публичен търг, са признаци, че сделката не е била сключена при пазарни условия.
(107)
С оглед на изложеното в съображения (97)-(106) Комисията стига до заключението, че договорът за жилищата не може да се счита за нормална пазарна операция. Обратно, договорът предоставя предимство на Habidite и AFER group, като ги освобождава от риска да продават своята продукция при пазарни условия в пряка конкуренция с други строители. Елементът на помощта тук е определен като печалбата, която е щяла да бъде получена от Habidite от продажбата на 1 500 жилища на Diputación и BIZKAILUR при условията на договора за жилищата, а именно разликата между цената, която е щяла да бъде получена от BIZKAILUR от продажбата на 1 500 къщи при ценовите условия, посочени в член А, буква д) от договора за жилищата, и производствените разходи на Habidite за 1 500 къщи. Предимството е селективно, тъй като според договора за жилищата е предоставено специално на Habidite и AFER group.
VII.1.3 Предварителни заключения
(108)
Въз основа на съображения (64)-(90) и (92)-(106) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, трябва да се заключи, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(109)
В случая на договора за земята включената държавна помощ има два компонента:
а)
пропуснатата лихва по заем в размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е щял да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Пропуснатата лихва възлиза на НЕП от 13,41 % от разходите за закупуване на земята, които са заплатени от BIZKAILUR съгласно член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя с обща площ от най-малко 101 430 m2, както е предвидено в член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(110)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която би била получена от Habidite от продажбата на 1 500 къщи по споменатия договор, а именно разликата между посочената в член А, буква д) от договора за жилищата цена за 1 500 къщи и производствените разходи, направени от Habidite за производството на 1 500-те къщи.
VII.2. Съвместимост
(111)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. Комисията изразява съмнения, че включената в договорите за земята и жилищата помощ би могла да се сметне за съвместима с Договора при съответните правила, които са били приложими към момента на оценката, като се позовава по-специално на оригиналната Временна рамка (50), Насоките за ОиП от 2004 г., Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (51) и Общия регламент за групово освобождаване от 2008 г. (52)
(112)
Както е посочено в съображения (60)-(62) обаче, предоставената чрез договорите за земята и за жилищата помощ е била отпусната незаконосъобразно (т.е. преди да бъде нотифицирана до Комисията) на 15 декември 2006 г. Следователно нейната съвместимост трябва да бъде оценена въз основа на правилата за държавна помощ, които са били в сила към момента на отпускането ѝ.
(113)
От тази времева гледна точка съвместимостта на отпуснатата по договорите за земята и жилищата помощ не може да се разглежда в светлината на специалните правила, които се прилагат във връзка с кризата, тъй като те са приети и влезли в сила на по-късен етап.
(114)
Така също според Diputación към 15 декември 2006 г. Habidite и AFER group не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП от 2004 г. Следователно те не са били допустими за помощ за оздравяване или преструктуриране към момента на сключване на договорите за земята и жилищата.
(115)
Договорите за земята и жилищата са сключени на 15 декември 2006 г. в подкрепа на нов инвестиционен проект в Alonsotegi - село, разположено в Gran Bilbao comarca - което по това време е било подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора (53). Следователно трябва да се провери дали предоставената по договорите за земята и жилищата помощ може да е била съвместима с Договора съгласно правилата за регионална помощ, които са били приложими към 15 декември 2006 г., а именно: Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. (54) (наричани по-долу „Насоките от 1998 г.“) и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. (55) (наричана по-долу „Рамката от 2002 г.“), и съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(116)
Регионалната инвестиционна помощ, за да бъде определена за съвместима с вътрешния пазар, трябва да отговаря на редица стандартни критерии за съвместимост, които, към момента на сключването на договора за земята на 15 декември 2006 г. са били определени в Насоките от 1998 г. По-специално помощта е трябвало да може да допринесе за регионалното развитие и да подпомага първоначален инвестиционен проект, работите по който са започнали едва след като получателят на помощта е представил заявление за помощ (стимулиращ ефект), инвестиционният проект е трябвало да е финансиран от получателя на помощта в размер на най-малко 25 % и инвестиционният проект е трябвало да бъде поддържан в рамките на подпомагания район, в който е разположен, в продължение на най-малко пет години. Освен това допустимите разходи, които следва да бъдат взети предвид за отпускането на помощта, е трябвало да бъдат ограничени до определени допустими разходи и помощта не е трябвало да се съчетава с друга помощ по такъв начин, че да се превиши приложимия таван за регионална помощ.
(117)
Според точка 2 от Насоките от 1998 г., като общо правило, ad hoc регионална помощ, предоставена на отделно предприятие или облагодетелстваща отделен сектор на дейност, не се счита за съвместима с Договора, тъй като по принцип нейното нарушаващо въздействие би превишило нейното положително въздействие върху регионалното развитие. Освен това е била забранена ad hoc помощта за предприятия в затруднение.
(118)
Испанските органи не са нотифицирали предоставената на Habidite помощ по договора за земята като отпусната по разрешена схема за регионална помощ. Тази помощ по-скоро представлява ad hoc мярка, която облагодетелства само Habidite и AFER group и косвено строителния сектор.
(119)
Въпреки това според същата точка 2 от Насоките от 1998 г. такава ad hoc помощ, облагодетелстваща само един сектор и предприятие може по изключение да бъде обявена за съвместима с Договора, ако може да бъде демонстрирано, че тя дава значителен принос за регионалното развитие, който превишава нейното нарушаващо въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза. Въпреки че испанските органи не са изложили никакви аргументи в това отношение, по своя инициатива и въз основа на информацията, с която разполага, Комисията все пак следва да провери дали са изпълнени условията за тази дерогация в случая на предоставената чрез договора за земята помощ.
(120)
Очевидно е, че договорът за земята е бил предназначен да подпомогне нов инвестиционен проект, т.е. новото предприятие на Habidite в Alonsotegi. Към момента е било преценено, че проектът ще създаде 1 100 преки нови работни места в подпомагания район и много вероятно така също значителен брой непреки работни места в същия район. Този елемент се потвърждава от факта, че съгласно паралелния договор за жилищата, новият инвестиционен проект би допринесъл така също за постигането на целите на регионалната политика, а именно осигуряването на социално настаняване за граждани в неравностойно положение в провинция Bizkaia. Освен това нито Habidite, нито AFER group са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента, когато са били подписани договорите за земята и жилищата (вж. съображение (9)). Следователно Комисията стига до заключението, че в случая на договора за земята са изпълнени условията за изключение, предвидени в последния параграф на точка 2 от Насоките от 1998 г.
(121)
Според точка 4.4 от Насоките от 1998 г. понятието регионална помощ обхваща само помощ за първоначална инвестиция, която се определя като инвестиция в дългосрочен капитал, свързан с изграждането на ново предприятие, разширяването на съществуващо предприятие или започването на дейност, включваща основна промяна на производствения процес на съществуващо предприятие. Отпуснатата помощ по договора за земята отговаря на това определение, тъй като помощта е била отпусната в подкрепа на създаването на нов инвестиционен проект в Alonsotegi.
(122)
Според точка 4.5 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначална инвестиция следва да бъде предназначена единствено за покриване на допустимите инвестиционни разходи и, следователно, максималният размер на регионалната помощ е определен като процент от допустимите инвестиционни разходи. Според точки 4.5 и 4.6 от Насоките от 1998 г. категорията „допустими разходи“ на даден нов инвестиционен проект включва земя, сгради и съоръжения/машини, както и някои категории нематериални инвестиции (патенти, лицензи, ноу-хау) в размер до 25 % от стандартната база в случай на големи предприятия.
(123)
Следователно първо трябва да бъдат определени допустимите разходи по проекта на Habidite в Alonsotegi към 15 декември 2006 г.
(124)
Тъй като помощта, свързана с договора за земята, не е отпусната въз основа на предварително подадено заявление за помощ, по това време получателят на помощта не е представил информацията, която е необходима за установяването на допустимите разходи в даден нов инвестиционен проект в случаите на регионална помощ. Информацията, която е била на разположение на Diputación по въпроса с допустимите разходи, е посочена в съображение (12) по-горе, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Адаптиране на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(125)
Посочените категории разходи действително могат да се считат за „допустими разходи“ по смисъла на точка 4.5 от Насоките от 1998 г. Освен това, тъй като помощта, свързана с договора за земята, е била пряко свързана със закупуването и адаптирането за промишлено използване на земята за новия инвестиционен проект, тя удовлетворява също така и това изискване, произтичащо от точка 4.5 от Насоките от 1998 г.
(126)
Според точка 4.10 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначални инвестиции следва да бъде обвързана с поддържането на въпросната инвестиция за минимален период от 5 години. Макар че това условие не е изрично наложено на Habidite в контекста на договора за земята, следва да се отбележи, в контекста на паралелния договор за помощ за обучение (описан в съображение (39) по-горе), който също е сключен на 15 декември 2006 г., и по отношение на същия инвестиционен проект, че Habidite се е ангажирало да поддържа 1 100 работни места за период от най-малко 5 години. Следователно Комисията стига до заключението, че точка 4.10 от Насоките от 1998 г. също е удовлетворена.
(127)
При липсата на информация за приблизителните разходи за заплати за 1 100-те служители в предприятието на Habidite в Alonsotegi Комисията не може да направи надеждна оценка на възможната съвместимост на помощта, отпусната по договора за земята, с точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г. относно създаването на работни места. Тъй като обаче помощта в договора за земята е била свързана със закупуването на земята, което е допустим разход, не е необходима оценка по точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г.
(128)
Преди подписването на договора за земята инвестиционният проект на Habidite не е получавал никаква друга инвестиционна помощ, която следва да се вземе предвид за целите на оценяването на кумулативното въздействие по точка 4.18 от Насоките от 1998 г.
(129)
Точка 4.2 от Насоките от 1998 г. гласи, че схемите за помощ трябва да изискват подаването на заявление за помощ преди започването на работите по инвестиционния проект. Целта на тази разпоредба е да се гарантира, че регионална помощ се отпуска само ако има потвърдимо стимулиращо въздействие: ако работата по даден проект е започнала преди подаването на заявление за помощ, отпуснатата впоследствие регионална помощ очевидно не би имала стимулиращо въздействие, което ще рече, че проектът вероятно би бил осъществен дори без помощта.
(130)
По тази точка следва да се отбележи, първо, че договорът за земята е бил ad hoc мярка, а не помощ, предоставена по одобрена схема. Въпреки това стимулиращото въздействие е общ критерий за съвместимост по член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който във всички случаи трябва да бъде потвърден за договора за земята. Въпреки че Diputación не е изтъкнала стимулиращото въздействие на тази мярка, по своя инициатива Комисията все пак следва да разгледа съответствието с това съществено важно условие за съвместимост.
(131)
Комисията счита, че условието за стимулиращо въздействие е изпълнено в случая с помощта, свързана с договора за земята, поради следните причини. Първо, макар че помощта не е била нотифицирана преди датата на предоставянето ѝ (15 декември 2006 г.), работата по проекта не е започнала преди предоставянето на помощта. Всъщност според предоставената от Diputación информация закупуването на необходимата за проекта земя, което може да се счита за начало на работата по този инвестиционен проект, е започнало едва през май 2007 г., т.е. след подписването на договора за земята на 15 декември 2006 г. Второ, фактът, че проектът на Habidite не е осъществен след прекратяването на договорите за земята и жилищата, може да се счита за потвърждение, че помощта е имала стимулиращо въздействие: без помощта проектът не е реализиран.
(132)
С точка 4.2 от Насоките от 1998 г. се изисква също така получателят на помощта да е осигурил за проекта самостоятелно финансово участие, което не включва помощ, в размер на най-малко 25 % от допустимите разходи. В случая с помощта, включена в договора за земята, това условие очевидно е изпълнено. Обявените от Diputación допустими разходи за този проект възлизат на 55 млн. EUR. Следователно Habidite е трябвало със собствени средства да финансира най-малко 25 % от тази сума, т.е. най-малко 13,75 млн. EUR. Комисията счита, че елементът на помощта в договора за земята, както е посочено в съображение (109) по-горе, не би трябвало да надхвърля 75 % от допустимите разходи - т.е. 41,25 млн. EUR - дори и в случай, в който целият размер на помощта би бил значително завишен, като се приеме, че помощта е включвала 28,2 млн. EUR действителни разходи за адаптирането на земята за промишлено използване плюс 0,98 млн. EUR (т.е. 13,41 % от общия размер от 7,3 млн. EUR на разходите за закупуването на земята според изчисленията на Diputación).
(133)
С оглед на изложеното в съображения (116)-(132) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, отговаря на условията за съвместимост според Насоките от 1998 г.
(134)
Информацията относно допустимите инвестиционни разходи, посочена в съображения (12) и (124), също показва, че инвестиционният проект на Habidite през декември 2006 г. е отговарял на условията за голям инвестиционен проект по смисъла на Многосекторната рамка от 2002 г. - общите допустими разходи за този проект превишават 50 млн. EUR. Следователно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, трябва да се разгледа също така от гледна точка на съответствието ѝ с условията на Рамката от 2002 г.
(135)
Максималният интензитет на помощта, който е бил приложим за Grand Bilbao comarca през декември 2006 г., изразен като НЕП, е бил 20 %. Въз основа на точка 21 от Рамката за 2002 г. и като се вземат предвид допустимите разходи за проекта на Habidite към 2006 г., както е посочено в съображение (12), максималният интензитет на помощта, който е разрешен за този проект, следва да е бил пропорционално намален по следния начин:
Допустими разходи
Коригиран таван на помощта
До 50 млн. EUR
10 млн. EUR (20 % - регионалния таван от 50 млн. EUR)
Между 50 млн. EUR и 100 млн. EUR
0,5 млн. EUR (10 % - половината от регионалния таван от 5 млн. EUR)
Част, превишаваща 100 млн. EUR
-
Общо
10,5 млн. EUR
(136)
Следва, че помощта, свързана с договора за земята, би била съвместима само до общ размер от 10,5 млн. EUR и несъвместима по отношение на всяка част, превишаваща 10,5 млн. EUR. Всъщност, както е посочено в съображения (78)-(82) и (109), размерът на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено поради спора относно действителните разходи, които е трябвало да бъдат направени от BIZKAILUR за изпълнение на договорните му задължения по закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела земя за създаването на предприятието на Habidite в Alonsotegi - спор, по който Комисията не може да даде информирано окончателно становище.
(137)
Първият компонент на помощта би представлявал 13,21 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята. Diputación твърди, че тези действителни разходи биха възлезли на обща сума от 7,3 млн. EUR, но Habidite счита, че тази оценка е завишена. Отбелязва се също така, че според предоставената от самото Diputación информация (вж. съображение (12)), в определен момент разходите за закупуване на земята са били изчислени на 4,8 млн. EUR. Накрая, изчислените през ноември 2008 г. разходи за закупуване на земята, посочени в бизнес плана на Habidite, който е подаден със заявлението му за регионална помощ през 2008 г., са били 5,5 млн. EUR.
(138)
Що се отнася до втория елемент на помощта, а именно общия размер на действителните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя, Diputación ги оценява на 28,5 млн. EUR през март 2009 г., като заявява също така, че в даден момент тези разходи са били оценени на едва 4,04 млн. EUR (вж. съображение (12)).
(139)
В заключение, въз основа на наличната информация не може да се изключи с абсолютна сигурност, че помощта, свързана с договора за земята, не би надвишила допустимия размер за този проект от 10,5 млн. EUR.
(140)
В точка 24 от Рамката от 2002 г. са определени допълнителни условия за съвместимост на мерките, когато размерът на помощта превишава максималната допустима помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в същия подпомаган район. В нашия случай, въз основа на точка 21 от Рамката от 2002 г. максималната разрешена помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в Gran Bilbao comarca към декември 2006 г. е била 15 млн. EUR (състояща се от 10 млн. EUR, представляващи 20 % от първите 50 млн. EUR, плюс 5 млн. EUR, представляващи 10 % от следващите 50 млн. EUR).
(141)
Както вече беше обяснено в съображения (78)-(82), въз основа на наличната информация общият размер на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено. Въпреки това Комисията не може да изключи, че размерът на помощта може да е превишил тавана от 15 млн. EUR. При тези обстоятелства Комисията провери дали в случая на договора за земята са били изпълнени двете допълнителни условия за одобряване на такава помощ.
(142)
Първото условие е получателят на помощта да не е превишил 25 % от продажбите на въпросния продукт преди или след инвестицията. Второто условие е, че създаденият производствен капацитет от инвестиционния проект не трябва да превишава 5 % от съответния пазар. Според точка 24 от Рамката от 2002 г. съответните държави членки носят тежестта за доказване на изпълнението на тези условия. В настоящия случай испанските органи не предоставиха информация, която да даде възможност на Комисията да провери дали всяко от тези две допълнителни условия е било изпълнено.
(143)
Въпреки това, въз основа на прогнози за пазарните проценти, предоставени от Habidite през ноември 2008 г. за целите на получаването на регионална помощ през 2008 г. (вж.съображение (87)), дружеството е определило своя собствен дял от целия испански пазар на строителство на къщи (свободен пазар с включен сегмент на социално настаняване) на [0,1-1,0] % през 2011 г., т.е. след добавянето на новия производствен капацитет посредством разглеждания инвестиционен проект, като очакванията са били за повишение до [0,5-1,5] % от 2012 г. нататък. Ако се разглежда само баският пазар, делът на Habidite през 2011 г. на свободния сегмент от строителния пазар би бил [0,1-1,0] % с очакване за покачване до [2,0-3,0] % от 2014 г. нататък.
(144)
Предвид тези изчисления, които не се поставят под съмнение от никоя друга информация на разположение на Комисията, може да се допусне, че през декември 2006 г. Habidite не би превишило таваните за пазарен дял и капацитет, определени в точка 24 от Рамката за 2002 г. по отношение на инвестицията, подпомогната с договора за земята.
(145)
В заключение условията за съвместимост според Рамката от 2002 г. също биха били удовлетворени за частта от помощта, свързана с договора за земята, която не превишава разрешения размер от максимум 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, не би била съвместима с Договора, тъй като не би изпълнила условията за съвместимост според Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г.
(146)
Тъй като помощта не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, тези заключения относно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, са достатъчни за целите на настоящото решение.
(147)
Комисията обръща внимание на компетентните испански органи върху факта, че включената в договора за земята помощ трябва да бъде взета предвид при разглеждането на съответствието с правилата за кумулиране на помощта с оглед на регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия проект. Това е необходимо също така, като се има предвид, че както помощта по договора за земята, така и регионалната помощ за 2008 г. обхващат допустими разходи за закупуването и адаптирането на същия парцел земя. Отбелязва се отново, че работите по този инвестиционен проект са започнали през май 2007 г., а заявлението за регионална помощ за 2008 г. е подадено през 2008 г.
(148)
Както е посочено в съображения (93)-(107), включената в договора за жилищата помощ понижава рисковете за първоначалната инвестиция, като обезпечава продажбата на значителна част от първоначалната продукция на новото предприятие, и също така предоставя предимство на Habidite пред други конкуренти, тъй като Habidite без публичен търг е получило договор за доставка на 1 500 жилища на публичните органи, които да се продават при полузащитен режим. Свързаната с договора за жилищата помощ е определена като печалбата, която Habidite би извлякло от закупуването на 1 500 къщи от Diputación и BIZKAILUR, а именно разликата между цената, на която последното би продало къщите, и собствените разходи на Habidite за производството на тези къщи.
(149)
Според Насоките от 1998 г. регионалната помощ е свързана с допустими разходи. Макар че е вярно, че точка 4.2 от тези Насоки не ограничава формите, в които може да бъде предоставена помощта, от точка 4.5 и от цялото съдържание на Насоките става ясно, че инвестиционната помощ трябва да подпомага допустими инвестиционни разходи. Според точка 4.5 от същите Насоки за целите на предоставянето на регионална помощ могат да се вземат предвид само разходи за закупуване на активи като земя, сгради и съоръжения/машини. Според точка 4.6 чрез регионална помощ могат да се подпомагат също така и други разходи като такива за придобиването на патенти, лицензи и ноу-хау.
(150)
Предвид характера ѝ обаче помощта, отпусната чрез договора за жилищата, не подпомага такива допустими разходи. Предназначението на тази помощ по-скоро е да намали текущите разходи за дейността на получателя на помощта. Според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. като общо правило оперативната помощ е забранена и само по изключения се допуска в региони, които са подпомагани по член 107, параграф а) от Договора. Проектът на Habidite обаче е трябвало да бъде осъществен в район, който е подпомагат по член 107, параграф 3, буква в), а не по член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
(151)
Следователно Комисията стига до заключението, че включената в договора за жилищата помощ отговаря на изискванията за оперативна помощ, която според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. не би била съвместима с Договора.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
С оглед на горната оценка в съображения (63)-(151) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, Комисията стига до заключението, че договорът за земята и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
В случая на договора за земята помощта се състои от два компонента:
а)
пропусната лихва за заем в общ размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е трябвало да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Тази пропусната лихва възлиза на НЕП в размер на 13,41 % от разходите за закупуване на земята, направени от BIZKAILUR въз основа член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено ползване на въпросния парцел земя, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(154)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която са щели да получат Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, което означава разликата между цената, на която последното е трябвало да продаде къщите съгласно условията на договора за жилищата, и разходите, направени от Habidite за строителството им.
(155)
Наличната информация не дава възможност за точно количествено определяне на размерите на помощта, включена в договорите за земята и жилищата. За целите на настоящото решение обаче количествено определяне на помощта не е необходимо: помощта не е била изплатена и, следователно, няма нужда да се възстановява.
(156)
Подчертава се също така, че договорите за земята и жилищата са свързани с незаконосъобразна помощ. Свързаната с двата договора помощ е предоставена на 15 декември 2006 г. в нарушение на предвиденото в Договора задължение за предварително уведомяване. С оглед на решението по делото на CELF/SIDE (56) последващото нотифициране на двата договора и констатацията за частична съвместимост на включената в договора за земята помощ до разрешения размер от 10,5 млн. EUR не отстраняват незаконосъобразния характер на помощта. Комисията изисква компетентните испански органи да понесат всички необходими правни последици от незаконосъобразния характер на помощта, включена в договорите за земята и жилищата.
(157)
Предоставената чрез договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Частта от предоставената по договора за земята помощ, която може да превишава този разрешен размер, не е съвместима с Договора.
(158)
Предоставената чрез договора за жилищата помощ представлява оперативна помощ, която не е съвместима с Договора в своята цялост според точка 4.15 от Насоките от 1998 г.
(159)
Констатациите в настоящото решение относно наличието на помощ в договора за земята са от значение за регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия инвестиционен проект. Отбелязва се, че работата по този инвестиционен проект е започнала през май 2007 г., което ще рече - преди подаването на заявление за регионална помощ за 2008 г.
(160)
Получателите на помощта, предоставена чрез договорите за земята и жилищата, са Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, които са страни по договорите за земята и жилищата и са свързани по силата на член 3, параграф 2 и член 3, параграф 3, точка 3 от приложението към Препоръка на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (57),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Двата договора, нотифицирани от Кралство Испания на 15 април 2009 г. и сключени на 15 декември 2006 г. между Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A., от една страна, и Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, от друга страна, включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Включената в нотифицираните договори помощ е незаконосъобразна, тъй като е предоставена преди да бъде изпълнено задължението за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора.
Член 3
Свързаната с договора за земята помощ включва:
а)
пропуснатата лихва от Diputación и BIZKAILUR за безлихвен заем в размер на действителните разходи за закупуването на земята, който е трябвало да бъде погасен след гратисен период от четири години на четири равни годишни вноски от по 25 % всяка. НЕП на подобен безлихвен заем би бил 13,41 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за този проект въз основа на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите действителни разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на земята, която е трябвало да бъде закупена за този проект, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във втора част, член 1, точка iii) от договора за земята.
Член 4
Свързаната с договора за жилищата помощ се състои от печалбата, която биха получили Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A. по разглеждания договор. Тази печалба се определя като разликата между получената от Habidite цена от BIZKAILUR въз основа на член А, буква д) от посочения договор и собствените разходи на Habidite за построяването на 1 500-те къщи.
Член 5
Включената в договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, е несъвместима с Договора.
Член 6
Включената в договора за жилищата помощ не е съвместима с Договора съгласно точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ от 1998 г., тъй като представлява оперативна помощ.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. birželio 27 d.
dėl valstybės pagalbos Nr. SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 4194)
(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/198/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos C 37/09 (ex N 226/09) (2),
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pagal pirmiau nurodytas nuostatas pateikti pastabas ir atsižvelgusi į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. balandžio mėn. Ispanijos valdžios institucijos, siekdamos teisinio tikrumo, pranešė apie du susitarimus, kuriuos 2006 m. gruodžio 15 d. sudarė „Bizkailur S.A.“ (toliau - „Bizkailur“) bei „Diputación Foral de Bizkaia“ (Biskajos provincijos valdžios institucija, toliau - „Diputación“) ir privačios įmonės „Habidite Technologies País Vasco S.A.“ (toliau - „Habidite“), „Grupo Empresarial Afer S.L.“ (toliau - grupė „Afer“) bei grupė „Habidite“.
(2)
2009 m. gruodžio 2 d. Komisija pradėjo Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl susitarimų, apie kuriuos pranešta (toliau - Sprendimas pradėti procedūrą) (3). 2010 m. kovo 12 d. Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4).
(3)
Ispanijos valdžios institucijos pastabų dėl Sprendimo pradėti procedūrą nepateikė. 2010 m. balandžio 9 d. raštu „Habidite“ pateikė pastabų dėl Sprendimo pradėti procedūrą. 2010 m. balandžio 15 d. raštu tos pastabos buvo perduotos Ispanijos valdžios institucijoms, kurios į jas atsakė 2010 m. gegužės 12 d. raštu. Nė viena trečioji šalis pastabų dėl Sprendimo pradėti procedūrą nepateikė.
(4)
2010 m. rugsėjo 6 d. remdamasi Reglamentu (EB) 1049/2001 (5)„Habidite“ paprašė leisti susipažinti su Ispanijos valdžios institucijų pateiktais dokumentais. 2010 m. rugsėjo 10 d. Komisija dėl šio prašymo konsultavosi su Ispanijos valdžios institucijomis. Rugsėjo 13 d. minėtos valdžios institucijos atsakė, kad neprieštarauja, jog „Habidite“ būtų leista susipažinti su prašomais dokumentais, kurie buvo jai perduoti 2010 m. spalio 7 d.
(5)
2010 m. birželio 28 d. ir 2010 m. gruodžio 8 d. raštais Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos; Ispanijos valdžios institucijos į minėtus raštus atsakė atitinkamai 2010 m. liepos 26 d. ir 2011 m. sausio 14 d.
(6)
„Habidite“ pateikė papildomos informacijos ir pastabų 2010 m. liepos 27 d., į kurias Ispanijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. lapkričio 3 d.; taip pat - 2011 m. balandžio 6 d. (užregistruota 2011 m. balandžio 13 d.), į kurias Ispanijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. gegužės 30 d. (užregistruota 2011 m. birželio 6 d.); ir 2011 m. liepos 7 d.„Habidite“ paprašius 2011 m. vasario 3 d. Komisijos tarnybos Briuselyje susitiko su „Habidite“ atstovais.
II. PAGRINDINIAI FAKTAI
(7)
Abu susitarimus, kuriems taikomas šis sprendimas, 2006 m. gruodžio 15 d. sudarė „Bizkailur“ bei „Diputación“ ir „Habidite“, grupė „Afer“ bei grupė „Habidite“.
(8)
„Bizkailur“ yra visiškai (100 proc.) „Diputación“ priklausanti įmonė, kurios socialinis tikslas - žemės įsigijimas ir jos pritaikymas, kad būtų galima vykdyti pramoninio pobūdžio ir socialinio būsto projektus Biskajos provincijoje. 2010 m. birželio mėn. „Bizkailur“ kartu su kitomis panašaus pobūdžio veiklą vykdančiomis viešosiomis įmonėmis sudarė dabartinę „Azpiegiturak S.A.U.“, taip pat visiškai (100 proc.) priklausančią „Diputación“ ir vykdančią tą pačią veiklą (6).
(9)
„Habidite“ ir kitos susijusios grupės „Habidite“ įmonės sudaro privačią grupę „Afer“, kurios būstinė yra Ortuella mieste, Biskajoje (7). Pranešimo apie susitarimus metu grupę „Afer“ iš viso sudarė trylika statybos sektoriaus ir susijusių sektorių įmonių (8). Tuo metu didžioji visų grupės „Afer“ įmonių akcijų dalis priklausė […] (9). „Diputación“ ir „Habidite“ teigė, kad tuo metu, kai sudaryti abu susitarimai, apie kuriuos pranešta, nei „Habidite“, nei grupė „Afer“ nebuvo sunkumus patiriančios įmonės, kaip apibrėžta Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (10) 9, 10 ir 11 punktuose (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės“).
(10)
Susitarimai, apie kuriuos pranešta, buvo sudaryti siekiant paremti naują investicinį projektą, kurį turėjo įgyvendinti „Habidite“: įkurti naują gamyklą statybiniams moduliams gaminti (toliau - „Habidite“ gamykla) Alonsotegi vietovėje, esančioje Gran Bilbao apskrityje; tuo metu, kai buvo sudaryti susitarimai, apie kuriuos pranešta, Gran Bilbao buvo remtinas regionas pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą (11). „Habidite“ gamykloje šiame remtiname regione turėjo būti sukurta 1 100 naujų darbo vietų.
(11)
Naujojoje gamykloje turėjo būti gaminami vadinamieji „Habidite“ moduliai, t. y., surenkamieji statybiniai moduliai, naudojami būstams ir pastatams tiesiogiai surinkti. „Habidite“ moduliai turėjo būti gaminami naudojant surinkimo technologiją, panašią į naudojamą automobilių pramonėje, po to jie turėjo būti pervežami ir tiesiogiai surenkami būsimoje pastato vietoje. Produktas buvo laikomas novatorišku ne tik dėl išskirtinės gamybos technologijos, bet ir dėl to, kad surenkant galutinį produktą (pastatus ir būstus) sutaupoma laiko bei išteklių ir naudojamos energiją taupančios medžiagos. Įmonė pateikė įvairius su šiuo produktu susijusių patentų prašymus (12).
(12)
Remiantis „Diputación“ pateikta informacija, pasirašant du susitarimus, apie kuriuos pranešta, šio investicinio projekto Alonsotegi vietovėje sąnaudos buvo 55 mln. eurų, paskirstytų kaip nurodyta toliau:
Žemė
4,8 mln. EUR
Pramoninės paskirties pastatų statyba
22,5 mln. EUR
Urbanistinė plėtra
4,04 mln. EUR
Įrenginiai
24,0 mln. EUR
Iš viso
55,34 mln. EUR
(13)
Manyta, kad būsimos „Habidite“ gamyklos metinė produkcijos apimtis bus 3 500 namų pirmaisiais gamyklos veikimo metais ir 4 500 namų - pasiekus visą gamybos pajėgumą.
(14)
Siekiant suprasti aplinkybes, kuriomis 2006 m. gruodžio 15 d. buvo sudaryti susitarimai, apie kuriuos pranešta, būtina trumpai aprašyti teisinę sistemą, pagal kurią Baskijoje skiriami socialiniai būstai.
(15)
Vidutinės nekilnojamojo turto rinkos kainos šioje autonominėje srityje prieš prasidedant krizei 2008 m. buvo aukštesnės nei likusioje Ispanijos dalyje ir išliko aukštesnės iki šio sprendimo priėmimo datos. Baskijos valdžios institucijos siekia sudaryti galimybes nepalankiausioje padėtyje esantiems piliečiams gauti būstą ir siūlo socialinius būstus pagal visiškos paramos sistemą (isp. viviendas protegidas, remiami socialiniai būstai) ir pagal dalinės paramos sistemą (isp. viviendas tasadas, apmokestinti socialiniai būstai). 16-19 konstatuojamosiose dalyse paaiškinama apie abi socialinių būstų kategorijas.
(16)
Žemės ir miestų plėtros įstatyme Nr. 2/2006 (13) (isp. La Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, toliau - Autonominis įstatymas Nr. 2/2006) nustatyta, kad:
a)
40 proc. miestų žemės gyvenamosios paskirties statiniams statyti turi būti skirta remiamiems socialiniams būstams ir apmokestintiems socialiniams būstams - po 20 proc. kiekvienai būsto kategorijai (pagal Autonominio įstatymo Nr. 2/2006 80 straipsnio 2 dalį);
b)
iš miesto plėtrai skiriamos žemės, ypač gyvenamosios paskirties statiniams statyti, 55 proc. skiriama remiamiems socialiniams būstams ir 20 proc. - apmokestintiems socialiniams būstams statyti (pagal Autonominio įstatymo Nr. 2/2006 80 straipsnio 3 dalį).
(17)
Valstybės remiami apmokestinti socialiniai būstai priskiriami tarpinei kategorijai - tarp remiamų socialinių būstų ir laisvai rinkoje parduodamų būstų. Apmokestintų socialinių būstų kainos nustatomos pagal Autonominį įstatymą Nr. 2/2006 ir gali būti daugiausiai 1,7 karto didesnės nei didžiausios remiamų socialinių būstų kainos. Didžiausios pastarosios kategorijos būstų kainos Biskajos provincijoje nustatytos remiantis 2004 m. rugpjūčio 1 d. Būsto ir socialinių reikalų regioninės ministerijos įsakymu (14), kuriuo apibrėžta pradinė reguliuojamoji kaina, kiekvienais metais indeksuojama pagal Ispanijos nacionalinio statistikos instituto pateiktą suderintą vartotojų kainų indeksą (isp. IPC).
(18)
Remiantis „Diputación“ duomenimis, 2006 m., kai buvo sudaryti susitarimai, apie kuriuos pranešta, didžiausios remiamiems socialiniams būstams nustatytos kainos buvo:
-
1 351,86 EUR/m22004 m. rugpjūčio 1 d. Įsakymo I priede išvardytose savivaldybėse;
-
1 307,94 EUR/m22004 m. rugpjūčio 1 d. Įsakymo II priede išvardytose savivaldybėse;
-
1 181,54 EUR/m2 kitose savivaldybėse;
-
472,40 EUR/m2 už priestatus (garažus, pagalbines patalpas ir t. t.).
Apmokestintų socialinių būstų kainos galėjo būti daugiausiai 1,7 karto didesnės nei pirmiau nurodytos kainos.
(19)
„Diputación“ informavo, kad tuo metu, kai „Bizkailur“ su „Habidite“ sudarė susitarimus, apie kuriuos pranešta, pirmoji įmonė rėmėsi 1985 m. balandžio 2 d. Įstatymu Nr. 7/1985, kuriuo reglamentuojama teritorinių vienetų pagrindų sistema (isp. Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local) (15), pagal kurį savivaldybėms suteikiama kompetencija valdyti vietos lygmens reikalus, įskaitant socialinių būstų pasiūlą (25 straipsnis). Pagal Karaliaus dekreto Nr. 1372/1986 109 straipsnio 2 dalį ir Įstatymo Nr. 7/1985 (konsoliduota redakcija) 79 straipsnį savivaldybės perdavė „Bizkailur“ (už atlygį ar nemokamai) socialinio būsto politikos tikslams įgyvendinti reikalingą turtą. Susitarimų, apie kuriuos pranešta, sudarymo metu (2006 m. gruodžio 15 d.) šie tikslai buvo nustatyti 2004 m. „Diputación“ priimtame plane dėl socialinio būsto pasiūlos Biskajoje 2004-2007 m. laikotarpiu - Provincijos plane dėl su būsto politika susijusių veiksmų 2004-2007 m. (isp. Plan Foral, toliau - Provincijos planas). „Diputación“ teigia, kad Provincijos plane buvo numatyta, kad „Bizkailur“ 2004-2007 m. iš viso pastatys 3 000 būstų, kurie bus skiriami pagal visiškos paramos sistemą.
(20)
Pagal pirmąjį Susitarimą (kuris Sprendime pradėti procedūrą pavadintas 1 priemone, o vėliau - Susitarimu dėl žemės) „Diputación“ ir „Bizkailur“ įsipareigojo, kad pastaroji ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo Susitarimo pasirašymo datos Alonsotegi savivaldybėje esančioje pramoninėje vietovėje Montealegre nupirks 101 430 m2 žemės ir pritaikys ją pramoniniam naudojimui (81 600 m2 bus skirta pramoninėms gamyklos reikmėms, 5 300 m2 - biurams, 14 300 m2 - kito pobūdžio pramoninėms reikmėms) (Susitarimo antros dalies 1 straipsnio ii punktas). Per 12 mėnesių nuo Susitarimo pasirašymo datos „Bizkailur“ turėjo perduoti „Habidite“ pritaikytos žemės nuosavybės teises (Susitarimo antros dalies 1 straipsnio iii punktas) „nenustačius jokių mokesčių, išlaidų ar įmokų“, tokia kaina, kuri atitiktų „ „Bizkailur“ patirtas faktines tos žemės įsigijimo išlaidas“ (Susitarimo antros dalies 1 straipsnio vi punktas). „Habidite“ šią kainą turėjo sumokėti keturiomis lygiomis dalimis (po 25 proc. visos sumos), išmokėtinomis praėjus ketveriems, penkeriems, šešeriems ir septyneriems metams nuo nuosavybės teisės perdavimo įsigaliojimo.
(21)
Pagal antrąjį Susitarimą (kuris Sprendime pradėti procedūrą pavadintas 2 priemone, o vėliau - Susitarimu dėl būstų) „Diputación“ tiesiogiai arba per „Bizkailur“ turėjo iš „Habidite“ nupirkti iš viso 1 500 būstų, iš kurių 750 būstų plotas būtų ne didesnis nei 75 m2. Nuo 2007 m. gegužės mėn. iki 2010 m. birželio mėn. pabaigos „Diputación“ arba „Bizkailur“ turėjo užsakyti 1 500 būstų, kad 2011 m. gegužės mėn. visi 1 500 būstų būtų baigti.
(22)
Būstai, dėl kurių sudaryti susitarimai, turėjo būti pastatyti žemėje, kurią „Bizkailur“ turėjo perleisti „Habidite“, o vėliau turėjo būti parduoti pagal dalinės paramos sistemą kaip apmokestinti socialiniai būstai; tai įgyvendinti turėjo arba tiesiogiai „Diputación“, arba „Bizkailur“, arba pati „Habidite“, laikantis nuostatų dėl didžiausių nustatytų kainų (žr. 14-19 konstatuojamąsias dalis). Jei susitarimuose minimus būstus būtų pardavusios „Diputación“ arba „Bizkailur“, žemė, kurioje turėjo būti pastatyti būstai, būtų netapusi „Habidite“ nuosavybe. Šiuo atveju „Habidite“ užduotis būtų buvusi tik būstų statyba.
(23)
Susitarime taip pat numatyta, kad išimties tvarka „Habidite“ arba grupė „Afer“ taip pat gali vykdyti veiklą kai kurių Susitarime nurodytų būstų atžvilgiu ir veikti kaip nekilnojamo turto vystytojai (Susitarimo dėl būstų A straipsnio f punktas). Šiais išskirtiniais atvejais iš pradžių „Habidite“ arba „Afer“ nuosavybėn būtų perleista būstams statyti reikalinga žemė, po to būtų vykdomi statybos darbai ir galiausiai minėtos įmonės būstus parduotų kaip apmokestintus socialinius būstus. Minėtais atvejais „Habidite“ arba „Afer“ būtų taikiusios tik būstams nustatytas kainas, kaip nurodyta 24 konstatuojamoje dalyje, o už žemę gauta kaina būtų perduota „Diputación“ ir (arba) „Bizkailur“.
(24)
Pagal Susitarimo dėl būstų A straipsnio e punktą „Habidite“ už 1 500 būstų galėjo gauti tokias kainas:
a)
už didesnio nei 75 m2 naudingo ploto būstus - 83 proc. „Bizkailur“ taikomos kainos ir 100 proc. už priestatus (garažus, pagalbines patalpas) gautos kainos;
b)
už mažesnio nei 75 m2 naudingo ploto būstus - 83,30 proc. „Bizkailur“ taikomos kainos ir 100 proc. už priestatus (garažus, pagalbines patalpas) gautos kainos.
(25)
Taigi „Bizkailur“ būtų atitekę atitinkamai 17 proc. arba 16,70 proc. už būstus gautos kainos (išskyrus priestatus - garažus, pagalbines patalpas ir t. t., kurių visą pardavimo kainą būtų gavusi „Habidite“).
(26)
Pagal „Diputación“ pateikta pavyzdį už vieną 75 m2 būstą, parduotą kaip apmokestintas socialinis būstas 2006 m., „Habidite“ būtų gavusi 143 060,58 EUR (83 proc. už 75 m2 × 1 351 EUR × 1,7) ir 28 107,6 EUR už priestatus (100 proc. už 35 m2 × 472,4 EUR) visos kainos, už kurią „Bizkailur“ būtų pardavusi apmokestintą socialinį būstą (200 459,5 EUR).
(27)
Pagal Susitarimo dėl būstų A straipsnio g punktą išimties tvarka „Diputación“ arba „Bizkailur“ būtų galėjusios parduoti rinkos kaina dalį iš 1 500 būstų, dėl kurių sudarytas Susitarimas su „Habidite“; tokiu atveju pastarosios gautos pardavimo kainos procentinė dalis būtų tokia pati, kaip nustatyta A straipsnio e punkte ir nurodyta 24 konstatuojamojoje dalyje.
(28)
Prieš sudarydamos Susitarimą dėl būstų su „Habidite“, „Diputación“ ir „Bizkailur“ nesurengė atviro konkurso.
(29)
Galiausiai projektas „Habidite“ buvo de facto nutrauktas. „Diputación“ teigia, kad tai įvyko dėl to, kad „Bizkailur“ patyrė didesnių nei iš pradžių numatyta išlaidų, susijusių su žemės, kurioje turėjo būti įsteigta „Habidite“ gamykla, įsigijimu ir jos pritaikymu pramoniniam naudojimui.
(30)
„Diputación“ pranešė (16), kad 2007 m. gegužės mėn. - 2008 m. balandžio mėn. „Bizkailur“ nupirko 205 487,73 m2 žemės šiam projektui įgyvendinti, už kurią iš viso sumokėjo 4,7 mln. eurų. Pasak „Diputación“, buvo būtina įsigyti dar 95 000 m2 žemės už papildomus maždaug 2,6 mln. eurų. Kalbant apie žemės pritaikymo pramoniniam naudojimui išlaidas, 2009 m. kovo mėn. jos sudarė apie 28,5 mln. eurų.
(31)
„Bizkailur“ šiam projektui jau įsigytos žemės nuosavybės teisės nebuvo perduotos „Habidite“.
III. SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ
(32)
2009 m. gruodžio 2 d. Sprendime pradėti procedūrą (17) Komisija nustatė, kad Susitarimas dėl žemės ir Susitarimas dėl būstų gali būti susiję su valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, suteikta pagalba neatrodė suderinama su atitinkamomis Sutarties nuostatomis dėl valstybės pagalbos.
(33)
Kalbant apie Susitarimą dėl žemės, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad pagalbos gavėjo patirtų išlaidų, susijusių su žemės įsigijimu ir pritaikymu, grąžinimo sąlygos buvo tokios pačios, kaip paskolos be palūkanų suteikimo sąlygos, o tai „Habidite“ suteikė pranašumo, kurio ji nebūtų galėjusi įgyti rinkoje.
(34)
Dėl Susitarimo dėl būstų, Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad kaina, kurią „Bizkailur“ būtų mokėjusi už 1 500 būstų, neatrodė atitinkanti rinkos kainą, nes pagalbos gavėjas savo verslo plane apskaičiavo, kad vidutinė kaina, kurią gautų iš „Bizkailur“, būtų 2 012,19 EUR/m2, o vidutinė rinkoje gauta kaina - 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Komisija taip pat pažymėjo, kad Teismo sprendime P&O Ferries (18) nurodyti „Habidite“ suteikto pranašumo požymiai: a) prieš sudarant Susitarimą dėl būstų nebuvo paskelbtas atviras konkursas; b) „Diputación Foral de Bizkaia“ ir „Bizkailur“ nei patvirtino, nei įrodė socialinių būstų poreikio būtinybės ir c) Susitarime dėl būstų numatyta galimybė, kad dalį iš 1 500 iš „Habidite“ įsigytų būstų parduos rinkoje. Be to, Komisija nurodė, kad didelio kiekio naujos gamyklos pagamintos produkcijos nupirkimas pirmaisiais gamyklos veikimo metais būtų sumažinęs riziką, paprastai susijusią su nauju investiciniu projektu. Kalbant apie valstybės išteklių naudojimo ir jų priskirtinumo valstybei kriterijų, Sprendime dėl abiejuose susitarimuose numatytos galimos pagalbos nurodyta, kad 100 proc. „Bizkailur“ akcijų priklausė valstybės valdžios institucijoms, kurios valdė įmonę, vykdžiusią valstybės pavestas užduotis. Nagrinėjant su atrankumu susijusį klausimą, nustatyta, kad susitarimai buvo aiškiai naudingi tik „Habidite“ ir grupei „Afer“. Kalbant apie konkurencijos iškraipymą ir poveikį ES vidaus prekybai, pabrėžta, kad „Habidite“ vykdė veiklą statybos sektoriuje, kuriame konkurencija yra itin didelė, tad įmonei suteikta pagalba galėjo padaryti žalos kitų valstybių narių įmonių veiklai.
(36)
Sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės dėl pagalbos, kuri galėjo būti suteikta susitarimais, apie kuriuos pranešta, suderinamumo su Sutartimi, atsižvelgiant į suderinamumo kriterijus, nustatytus 2007-2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse (19), 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 800/2008, skelbiančiame tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (20) ir Bendrijos laikinojoje valstybės pagalbos priemonių sistemoje siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (21).
IV. IŠ ISPANIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ GAUTOS PASTABOS
(37)
Ispanijos valdžios institucijos pastabų dėl Sprendimo pradėti procedūrą nepateikė (žr. 3 konstatuojamąją dalį), tačiau, Komisijai paprašius, po Sprendimo pradėti procedūrą priėmimo, pateikė papildomos informacijos, taip pat atsakė į kai kuriuos „Habidite“ pateiktus argumentus. Šių atsakymų ir papildomos informacijos santrauka pateikta 48-54 konstatuojamosiose dalyse.
V. IŠ TREČIŲJŲ ŠALIŲ GAUTOS PASTABOS
(38)
Kaip nurodyta 3-6 konstatuojamosiose dalyse, 2010 m. balandžio 9 d.„Habidite“ pateikė pastabų dėl Sprendimo pradėti procedūrą ir 2010 m. liepos 27 d. bei 2011 m. balandžio 6 d. ir liepos 7 d. pateikė papildomos informacijos ir komentarų. Šiais raštais „Habidite“, viena vertus, pranešė apie faktines aplinkybes, kurių Komisija, priimdama Sprendimą pradėti procedūrą, nežinojo; kita vertus, pateikė argumentų, kuriais užginčijo susitarimais, apie kuriuos pranešta, suteiktą pagalbą. Šių „Habidite“ nurodytų argumentų ir papildomų faktinių aplinkybių santrauka pateikta 39-47 konstatuojamosiose dalyse.
(39)
Visų pirma, „Habidite“ informavo, kad tuo pačiu metu, kai pasirašyti susitarimai dėl žemės ir būstų (2006 m. gruodžio 15 d.), buvo sudarytas trečias susitarimas. Šiuo trečiu susitarimu (toliau - Susitarimas dėl pagalbos mokymui) „Diputación“ įsipareigojo teikti „Habidite“ pagalbą 1 100 naujų darbuotojų „Habidite“ gamykloje mokyti. „Diputación“ įsipareigojo padengti 1 100 darbuotojų mokymo išlaidas, tuo tarpu „Habidite“, savo ruožtu, įsipareigojo bent 5 metus išlaikyti 1 100 naujų darbo vietų. Susitarimas dėl pagalbos mokymui taip pat buvo de facto nutrauktas žlugus projektui „Habidite“ (žr. 29-31 konstatuojamąsias dalis).
(40)
Antra, „Habidite“ pateikė dokumentus, kuriuose nurodyta, kad projektui „Habidite“2008 m. gruodžio 30 d. Baskijos vyriausybės sprendimu skirta regioninė pagalba - iš viso 6 mln. eurų - pagal regioninės pagalbos programą XR 175/2007, kuriai taikoma bendroji išimtis (22).
(41)
Trečia, „Habidite pranešė, kad, sustabdžius projektą „Habidite“, 2009 m. vasario 6 d. ir rugsėjo 17 d. raštais pradėta ikiteisminė ginčo procedūra dėl „Diputación“ ir „Bizkailur“ įsipareigojimų, prisiimtų trijuose susitarimuose, nevykdymo. „Habidite“ taip pat informavo, kad ketina tęsti procedūrą ir skundą pateikti kompetentingam Ispanijos teismui.
(42)
„Habidite“ teigia, kad susitarimai dėl žemės ir būstų netenkina bendrų kriterijų, kad pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį būtų galima teigti, jog buvo teikiama valstybės pagalba.
(43)
Kalbant apie valstybės pagalbos požymius, kurie skiriasi nuo pranašumo, „Habidite“ pateikė šiuos argumentus, kurie yra bendri abiems susitarimams, apie kuriuos pranešta:
a)
Nė vienu susitarimu nebuvo perduoti valstybės ištekliai; kadangi jais sudaryti sandoriai rinkos sąlygomis, viešosios lėšos prarastos nebuvo (pagal Teismo sprendimą byloje PreussenElektra (23)).
b)
Tai, kad prieš sudarant Susitarimą dėl būstų nebuvo surengtas atviras konkursas, nereiškia, kad buvo laikomasi atrankumo kriterijaus. Pagal 1986 m. balandžio 18 d. teisėkūros procedūra priimtą Karaliaus dekretą Nr. 781/1986, kuriuo patvirtinamas galiojančių su teritoriniais vienetais susijusių teisės aktų naujos redakcijos tekstas (24) (isp. Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (25) 31 straipsnį tokie susitarimai taip pat gali būti sudaromi tiesiogiai, t. y. neskelbiant atviro konkurso, jei jie pagrįsti techniniu projekto pobūdžiu arba išimtinių teisių apsauga.
c)
Dėl išskirtinio „Habidite“ surenkamųjų modulių pobūdžio (produkto savybių ir surinkimo technologijos) neįmanoma iškraipyti konkurencijos arba daryti neigiamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Bylose N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman ir N-04059 TDR Capital/Agelco, Ispanijos konkurencijos institucija apibrėžė atitinkamas rinkas kaip „statybinių modulių gamybos, pardavimo ir nuomos rinkas“. Pagal šią apibrėžtį dėl išskirtinio „Habidite“ surenkamųjų modulių pobūdžio ši įmonė neturi tiesioginių konkurentų, kuriems du susitarimai būtų galėję padaryti žalos. Tačiau Komisijos sprendime, susijusiame su byla M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26), nustatyta, kad statybinių modulių gamybos rinka yra vietos arba regioninė rinka, nes dėl transportavimo išlaidų konkurencija dideliu atstumu nėra vykdoma. Bet kuriuo atveju „Habidite“ kainos buvo itin konkurencingos, atsižvelgiant į produkto technologines savybes.
(44)
„Habidite“ taip pat pateikė išsamių konkrečių argumentų, siekdama užginčyti, kad kuriuo nors iš dviejų susitarimų, apie kuriuos pranešta, jai būtų suteiktas pranašumas.
(45)
Kiek tai susiję su Susitarimu dėl būstų, „Habidite“ teigia, kad iš esmės nebūtų galėjusi įgyti jokio pranašumo, nes nustatytos pardavimo kainos nebuvo didesnės nei rinkos kainos - iš tiesų jos buvo mažesnės. Pavyzdžiui:
a)
Kainos, kurias pagal Susitarimą „Habidite“ būtų gavusi už būstus, būtų buvusios iš esmės žemesnės nei rinkos kainos, atsižvelgiant į tai, kad „Bizkailur“ būtų pardavusi būstus reguliuojamomis žemesnėmis nei rinkos kainomis, įstatymu nustatytomis apmokestintiems socialiniams būstams (žr. 14-19 konstatuojamąsias dalis).
b)
Vidutinė kaina - 2 010,19 EUR/m2, kurią „Bizkailur“ būtų gavusi už „Habidite“ pastatytus būstus, yra panaši į vidutines tuo laikotarpiu „Bizkailur“ mokėtas kainas, nustatytas pagal panašius susitarimus dėl remiamų socialinių būstų ir apmokestintų socialinių būstų statybos. Pavyzdžiui, pasak „Habidite“, 2007 m. „Bizkailur“ už socialinių būstų Lemoiz vietovėje statybą sumokėjo 2 277 EUR/m2, Ziérbana vietovėje - 1 964 EUR/m2, o Areatza - 2 021 EUR/m2. 2007 m. vidutinė 84 m2 ploto būstų, parduotų kaip valstybės remiami apmokestinti socialiniai būstai keturiose Biskajos savivaldybėse, kaina buvo 1 808,69 EUR/m2 (27).
c)
Bet kuriuo atveju pagal Susitarimą dėl būstų (žr. 24-25 konstatuojamąsias dalis) „Habidite“ būtų gavusi 83 proc. ir 83,30 proc. (atitinkamai už didesnius ir mažesnius nei 75 m2 būstus) visos vidutinės 2 010,19 EUR/m2 kainos. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Sprendime pradėti procedūrą neteisingai nurodyta, kad 2 010,19 EUR/m2 - tai kaina, kurią pagal Susitarimą būtų gavusi pati „Habidite“.
d)
Vidutinė kaina, kurią būtų gavusi „Bizkailur“ už „Habidite“ pastatytus būstus, būtų buvusi gerokai žemesnė nei panašių laisvai provincijos rinkoje parduotų būstų kaina. 2007 m. vidutinė rinkos kaina Biskajos provincijoje buvo 2 921,9 EUR/m2 (28).
(46)
Kiek tai susiję su Susitarimu dėl žemės, „Habidite“ teigia, kad nebūtų įgijusi jokio pranašumo, nes, jos supratimu, ji būtų turėjusi padengti „Bizkailur“ ne tik faktines išlaidas, patirtas įsigyjant ir pritaikant žemę, kaip nurodyta Susitarime, bet ir su šiuo procesu susijusias finansavimo išlaidas.
(47)
„Habidite“ taip pat užginčijo „Diputación“ apskaičiuotas žemės įsigijimo ir pritaikymo išlaidas. Pagal Susitarimą dėl žemės šiam projektui įgyvendinti „Bizkailur“ turėjo įsigyti tik 101 403 m2, o ne 205 000 m2 žemės, kaip nurodė „Diputación“. Be to, 254 785 m2 žemės pritaikymo pramoniniam naudojimui išlaidos, kurios, pasak „Diputación“, siekė 28,5 mln., buvo klaidingos. Atrodo, kad šios išlaidos labiau atitiko „Diputación“ išlaidas, patirtas įgyvendinant kitą projektą, t. y. Kadagua magistralės ruožo Kastrexana-Arbuio-Sodupe statybą. „Habidite“ taip pat tvirtina, kad projektui „Habidite“ įsigyta žemė buvo panaudota neteisėtai atliekų sąvartynui; kaip taip pat nustatyta 2010 m. rugsėjo 1 d. Barakaldo Pirmosios instancijos teismo sprendimu Nr. 148/2010.
VI. ISPANIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PATEIKTA PAPILDOMA INFORMACIJA IR ATSAKYMAI Į „HABIDITE“ PASTABAS
(48)
Atsakydama į Komisijos klausimus „Diputación patvirtino, kad projektas „Habidite“ buvo sustabdytas, o susitarimuose dėl žemės ir dėl būstų nustatyti sutartiniai įsipareigojimai, prisiimti „Habidite“ atžvilgiu, įgyvendinti nebuvo.
(49)
Kiek tai susiję su Susitarimu dėl pagalbos mokymui (žr. 39 konstatuojamąją dalį), „Diputación“ pabrėžia, kad jos įsipareigojimas teikti pagalbą 1 100„Habidite“ gamyklos darbuotojų mokymui pagal Susitarimo 10 straipsnį buvo prisiimtas su sąlyga, kad bus laikomasi atitinkamų teisės aktų, įskaitant numanomą galimą pranešimą Komisijai arba leidimą pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles. „Diputación“ patvirtino, kad minėta pagalba mokymui išmokėta nebuvo.
(50)
„Diputación“ buvo paklausta apie susitarimų, apie kuriuos pranešta, ir regioninės pagalbos, kurią 2008 m. skyrė Baskijos vyriausybė, ryšį; taip pat jos pasiteirauta, ar abu priemonių paketai buvo susiję su tuo pačiu investiciniu projektu; „Diputación“ neatmetė galimybės, kad investicinis projektas galėjo būti tas pats, tačiau pabrėžė, kad tai nebūtinai reiškia, jog tinkamos finansuoti investicinės sąnaudos, pagal kurias Baskijos vyriausybė 2008 m. skyrė pagalbą (6 mln. eurų) buvo tos pačios tinkamos finansuoti projekto sąnaudos, nurodytos 2006 m., kai buvo pasirašyti susitarimai, apie kuriuos pranešta. Atsakydama į šį klausimą „Diputación“ rėmėsi Baskijos vyriausybės ir „Habidite“ pateikta informacija.
(51)
Kalbant apie „Habidite“ skolos kompensavimą pagal Susitarimą dėl žemės ir, ypač, apie „Habidite“ tvirtinimą, kad ji manė, jog jos kompensavimo prievolė apėmė ir finansavimo išlaidas, susijusias su žemės įsigijimu ir pritaikymu, „Diputación“ remiasi Susitarimo dėl žemės tekstu; pagal to susitarimo 1 straipsnio vi punktą „kaina, kurią [„Habidite“] turi sumokėti, atitinka „BizkailurS.A.“ […] patirtas faktines žemės, nurodytos […], įsigijimo išlaidas.“
(52)
Galiausiai, remiantis „Diputación“ turima informacija, tuo metu, kai buvo sudaryti du susitarimai, apie kuriuos pranešta, nei „Habidite“, nei grupė „Afer“ nebuvo sunkumus patiriančios įmonės, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9, 10 ir 11 punktuose.
(53)
Baskijos vyriausybė, savo ruožtu, pateikė informacijos apie 6 mln. eurų regioninę pagalbą, skirtą „Habidite“2008 m. gruodžio 30 d., įskaitant tinkamas finansuoti išlaidas, į kurias buvo atsižvelgta skiriant tą pagalbą. Tinkamų finansuoti išlaidų kategorijos nurodytos šioje lentelėje:
Bendros investicijos (mln. EUR)
90,42
MTTP išlaidos
13,71
Tinkamos finansuoti išlaidos, iš kurių:
76,71
IT
2,85
Žemė
5,5
Statiniai
34,76
Techninė įranga
19,14
Mašinos
11,94
Kiti įrenginiai
0,737
IT įranga
0,965
Perteklinė žemė ir statiniai
3,9
Iš viso tinkamų finansuoti išlaidų
72,8
Suteikta pagalba
6
(54)
Ši pagalba išmokėta nebuvo. Pagal 2007-2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo Bendrijos gairių (29) 65 punktą Ispanijos valdžios institucijos 2009 m. vasario 19 d. pateikė Komisijai informacinį pranešimą, susijusį su pagalba, skirtą dideliems investiciniams projektams, apie kuriuos nereikia pranešti pagal patvirtintą regioninės pagalbos programą (30).
VII. VERTINIMAS
(55)
Šiame sprendime nenagrinėjamas: a) Susitarimas dėl pagalbos mokymui, kurį „Diputación“ ir „Habidite“ sudarė 2006 m. gruodžio 15 d., ir b) 6 mln. eurų regioninė pagalba, kurią 2008 m. gruodžio 30 d. Baskijos vyriausybė skyrė grupei „Habidite“ dėl 56-59 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių.
(56)
Kiek tai susiję su Susitarimu dėl pagalbos mokymui, kurį „Diputación“ ir „Habidite“ sudarė tuo pačiu metu, kaip ir du susitarimus, apie kuriuos pranešta (žr. 39-49 konstatuojamąsias dalis), Komisija pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos nepranešė apie šią priemonę ir ji nebuvo įtraukta į Sprendimą pradėti procedūrą. Remiantis įprasta praktika, valstybės pagalba laikoma suteikta tuo metu, kai įsigalioja teisiškai privalomas ir besąlygiškas įsipareigojimas dėl jos išmokos (31). Pagal Susitarimo dėl pagalbos mokymui 10 straipsnį (žr. 49 konstatuojamąją dalį) įsipareigojimas išmokėti pagalbą mokymui prisiimtas su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų teisės aktų, įskaitant Sąjungos taisykles dėl valstybės pagalbos. Atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad Susitarimu nustatytas įsipareigojimas išmokėti pagalbą mokymui negali būti laikomas besąlygišku to susitarimo sudarymo metu. Be to, Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad minėta pagalba mokymui nebuvo išmokėta. Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad projektas „Habidite“Alonsotegi vietovėje nebuvo įgyvendintas, nepanašu, kad ši pagalba bus išmokėta ateityje.
(57)
Šiame sprendime taip pat nenagrinėjama 6 mln. eurų regioninė pagalba, kurią 2008 m. gruodžio 30 d. Baskijos vyriausybė skyrė grupei „Habidite“ (žr. 40 ir 50 konstatuojamąsias dalis). Be to, reikia pažymėti, kad tiek abu susitarimai, apie kuriuos pranešta ir kurie nagrinėjami šiame sprendime, tiek 2008 m. suteikta regioninė pagalba susiję su tuo pačiu investiciniu projektu, t. y., statybinių modulių gamyklos „Habidite“Alonsotegi vietovėje įkūrimu. Nei Baskijos vyriausybė, nei „Diputación“ konkrečiai nepaneigė šio teiginio (žr. 50 konstatuojamąją dalį).
(58)
Pagal 2007-2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (32) 66 punktą Ispanijos valdžios institucijos turi užtikrinti, kad laikomasi galiojančių nuostatų dėl pagalbos sumavimo, taikomų 2008 m. suteiktai regioninei pagalbai.
(59)
Be to, būtina priminti, kad pagal „Diputación“ pateiktą informaciją (žr. 30 konstatuojamąją dalį), šiam investiciniam projektui įgyvendinti būtiną žemę pradėta pirkti 2007 m. gegužės mėn. ir iki 2008 m. balandžio mėn. šiuo tikslu vienas po kito įsigyti žemės sklypai. Todėl projektas pradėtas įgyvendinti jau 2007 m. gegužės mėn. Pagal 2007-2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (33) 38 punktą siekiant užtikrinti skatinamąjį regioninės pagalbos poveikį investicijoms, pagalbą galima skirti tik pagal pagalbos programas, pagalbos gavėjui pateikus pagalbos prašymą ir kompetentingos valdžios institucijoms raštu patvirtinus, prieš pradedant su projektu susijusią veiklą, kad šis iš esmės atitinka tinkamumo finansuoti sąlygas, nustatytas programoje.
(60)
Prieš įvertindama, ar buvo suteikta pagalba ir ar ji suderinama su Sutartimi, Komisija privalo nustatyti ratione temporis taikomas valstybės pagalbos taisykles.
(61)
Susitarimai dėl žemės ir būstų sudaryti 2006 m. gruodžio 15 d., tačiau tik 2009 m. balandžio mėn. apie tuos susitarimus pranešta Komisijai, kad ši juos išnagrinėtų. Kaip nurodyta (56) konstatuojamojoje dalyje, remiantis įprasta praktika (34), valstybės pagalba laikoma suteikta tuo metu, kai įsigalioja teisiškai privalomas ir besąlygiškas įsipareigojimas dėl jos išmokos. Abiejų susitarimų, apie kuriuos pranešta, atveju, šis teisiškai privalomas ir besąlygiškas įsipareigojimas priimtas 2006 m. gruodžio 15 d., kai „Diputación“ ir „Bizkailur“ pasirašė minėtus susitarimus. Todėl bet kokia pagalba, įtraukta į abu susitarimus, yra neteisėta, nes ji buvo suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytą pranešimo prievolę.
(62)
Remiantis teismo praktika byloje CELF/SIDE (35), vėlesniu pranešimu arba patvirtinimu dėl suderinamumo nepaneigiamas neteisėtas pagalbos, suteiktos pažeidžiant pranešimo prievolę arba įsipareigojimą nesiimti veiksmų, pobūdis. Kaip nurodyta Komisijos pranešime dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (36), neteisėtai pagalbai taikomos taisyklės, galiojusios tuo metu, kai ta pagalba buvo suteikta, šiuo atveju 2006 m. gruodžio 15 d. Šie principai taip pat patvirtinti 2007-2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (37) 63 ir 105 punktais. Taigi, siekdama įvertinti, ar buvo suteikta pagalba ir ar ji suderinama su Sutartimi, Komisija privalo remtis 2006 m. gruodžio 15 d. - susitarimų, apie kuriuos pranešta, pasirašymo dieną - galiojusiomis taisyklėmis dėl valstybės pagalbos.
VII.1 Pagalbos teikimas
(63)
Siekdama išsiaiškinti, ar tikrinamos priemonės yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar įvykdytos bendros Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos. Toje nuostatoje teigiama, kad „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“ Šie bendri kriterijai dėl kiekvieno iš dviejų susitarimų, apie kuriuos pranešta, nagrinėjami 64 -107 konstatuojamosiose dalyse.
VII.1.1 1 priemonė. Susitarimas dėl žemės
(64)
Siekiant nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, vienas iš kriterijų yra valstybės išteklių naudojimas - tiek lėšų išmokėjimo, tiek valstybės negautų pajamų pavidalu. Be to, remiantis nusistovėjusia teismo praktika, valstybinių arba privačių įmonių, kurias valstybės valdžios institucijos gali tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti, lėšos taip pat laikomos valstybės ištekliais, taigi, jais gali naudotis kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos (38). Komisijos nuomonė šiuo klausimu išdėstyta 65 ir 66 konstatuojamosiose dalyse.
(65)
Visų pirma, Susitarimą dėl žemės kartu sudarė „Diputación“ ir „Bizkailur“. Susitarime pateikta keletas aiškių įrodymų, kad pagal jį „Bizkailur“ veikė kaip „Diputación“ atstovė. Susitarimą dėl žemės „Diputación“ ir „Bizkailur“ vardu pasirašė Biskajos „Diputación“ pirmininkas (isp. Diputado General). Šio susitarimo preambulės 2 punkte nustatyta, kad „Diputación“ - „Bizkailur“ savininkės, kuriai priklauso 100 proc. jos akcijų, - viešosios politikos tikslai yra skatinti naujus ir novatoriškus investicinius projektus, kurti darbo vietas ir sudaryti palankesnes sąlygas Biskajos provincijos piliečiams gauti socialinį būstą. Preambulės 5 punkte nustatyta, kad Susitarimu tiesiogiai arba per viešąsias įmones, kaip antai „Bizkailur“, siekiama ekonominės ir socialinės politikos tikslų, nurodytų preambulės 2 punkte.
(66)
Antra, „Diputación“ valdė išteklius, kuriuos „Bizkailur“ turėjo naudoti siekdama įvykdyti savo įsipareigojimus - įsigyti žemę ir pritaikyti ją pramoniniam naudojimui, kad būtų galima pastatyti „Habidite“ gamyklą Alonsotegi vietovėje. Nuo 1999 m. 100 proc. „Bizkailur“ akcijų priklausė „Diputación“, kuri ją valdė (39). Toliau pateikti susisteminti struktūriniai įrodymai, apibrėžti remiantis teismo praktika byloje Stardust Marine, kuriais nustatoma, ar „Bizkailur“ pagal Susitarimą dėl žemės vykdytą veiklą buvo galima priskirti valstybei (40):
a)
„Diputación“ nustatė „Bizkailur“ pagal Susitarimą dėl žemės vykdomos veiklos mastą;
b)
įgyvendindama Susitarimą „Bizkailur“ atvirai vykdė veiklą „Diputación“ vardu;
c)
specifinis „Bizkailur“ vykdomos veiklos pobūdis (ja buvo siekiama tik viešosios politikos tikslų), parodo, kad ši įmonė nebuvo įprastas ekonominės veiklos rinkoje vykdytojas, konkuruojantis rinkos sąlygomis.
(67)
Atsižvelgiant į 65-66 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus įrodymus, daroma išvada, kad Susitarimo dėl žemės atveju tenkinamas valstybės išteklių naudojimo ir jų priskirtinumo valstybei kriterijus.
(68)
Komisija išnagrinėjo kompensavimo už žemę, kurią „Diputación“ ir „Bizkailur“ turėjo skirti projektui „Habidite“Alonsotegi vietovėje įgyvendinti, kaip nustatyta Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio vi ir vii punktuose (taip pat žr. 20 konstatuojamąją dalį), taisykles ir sąlygas, ir tuo remdamasi 69-83 konstatuojamosiose dalyje pateikia toliau nurodytus argumentus.
(69)
Pagal Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio vi punktą kaina, kurią „Habidite“ turėjo sumokėti už „Bizkailur“ įsigytą žemę ir jos pritaikymą pramoniniam naudojimui, buvo „ „Bizkailur“ […] patirtos faktinės žemės įsigijimo išlaidos […].“„Habidite“ teigė (žr. 46 konstatuojamąją dalį), kad, jos manymu, tai apėmė ir finansavimo išlaidas. Tačiau su tokiu aiškinimu negalima sutikti. Nuoroda į „patirtas faktines žemės įsigijimo išlaidas“ yra pakankamai aiški ir nereikia jokio papildomo aiškinimo: tai apima tik „Bizkailur“ už įsigytą žemę faktiškai sumokėtą kainą.
(70)
Todėl daroma išvada, kad, visų pirma, iš šio teksto aiškiai matyti, jog „Bizkailur“ patirtos faktinės žemės pritaikymo pramoniniam naudojimui išlaidos nėra įtrauktos.
(71)
Antra, Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio vi punkte nurodytos kompensavimo už žemę sąlygos, t. y., ketverių metų mokėjimo atidėjimo laikotarpis ir vėlesnis mokėjimas, padalintas į keturias metines įmokas, sudarančias po 25 proc. kainos, kurią „Bizkailur“ faktiškai sumokėjo už žemę, iš esmės atitinka paskolą be palūkanų. Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio vii punktas negali būti aiškinamas taip, kad būtų galima taip pat įtraukti lygiavertės paskolos finansavimo išlaidas, t. y., palūkanas, kurias rinkos kreditorius būtų nustatęs „Habidite“ už panašią paskolą. Iš tiesų, kyla abejonių, kad privatus ekonominės veiklos vykdytojas, esantis panašioje padėtyje kaip „Bizkailur“, būtų sutikęs neatsiimti iš „Habidite“ žemės pritaikymo išlaidų ir, be to, būtų nustatęs ketverių metų mokėjimo už nupirktą žemę atidėjimo laikotarpį ir septynerių metų visiško kompensavimo laikotarpį nuo tos datos, kai „Habidite“ perduotos žemės nuosavybės teisės, nenustačius jokių palūkanų už tokį finansavimą.
(72)
Atsižvelgiant į 69-71 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus, daroma išvada, kad Susitarimu dėl žemės „Habidite“ buvo suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų galėjusi įgyti įprastinėmis rinkos sąlygomis. Šį pranašumą sudaro:
a)
be palūkanų suteikta paskola, atitinkanti bendras „Bizkailur“ patirtas žemės įsigijimo išlaidas pagal minėtą susitarimą, t. y., septyneriems metams suteikta paskola, ketverių metų mokėjimo atidėjimo laikotarpis ir keturios vienodos metinės įmokos (kiekviena jų sudaro 25 proc. kompensuojamos sumos); ir
b)
„Bizkailur“ išlaidos, kurias ši būtų patyrusi pramoniniam naudojimui pritaikydama žemės sklypą, kurio bendras mažiausias šiam projektui reikalingas plotas - 101 403 m2, kaip nurodyta Susitarimo dėl žemės 1 straipsnio ii punkte (t. y., bent 81 600 m2 - gamyklai, 5 300 m2 - biurams ir priestatams, 14 300 m2 - pramoninėms reikmėms).
(73)
Kalbant apie pirmąjį pranašumą, t. y. su nupirktos žemės kainos kompensavimu susijusias nenustatytas palūkanas, Komisija apskaičiavo, kad jos sudarė 13,21 proc. (grynasis subsidijos ekvivalentas, toliau - GSE) kainos, kurią „Bizkailur“ sumokėjo už įsigytą žemę. Šio GSE apskaičiavimo metodas nurodytas 74-77 konstatuojamosiose dalyse.
(74)
Pirmajame etape nustatyta panašiai paskolai taikytina palūkanų norma, remiantis 4,36 proc. orientacine palūkanų norma, taikyta Ispanijoje 2006 m. gruodžio mėn., kaip nurodyta Komisijos pranešime dėl orientacinių palūkanų normų (41).
(75)
Antrajame etape, remiantis 1997 m. Komisijos pranešimu dėl orientacinių ir nuolaidų normų metodo nustatymo ir atnaujinimo (42) (toliau - 1997 m. Komisijos pranešimas), kuris galiojo Susitarimo dėl žemės sudarymo metu, siekiant parodyti „Habidite“ kredito rizikos pobūdį, nebūtina padidinti šios palūkanų normos. Remiantis 1997 m. Komisijos pranešimu, laikoma, kad orientacinė palūkanų norma atspindėjo palūkanų normų, nustatytų skirtingose valstybėse narėse už vidutinio laikotarpio ir ilgalaikes įprastinėmis garantijomis užtikrintas paskolas (nuo penkerių iki dešimties metų), vidutinį lygį. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 794/2004 šis bendras principas nepakeistas (43). Kadangi nepakanka tiesioginės informacijos apie „Habidite“ arba grupės „Afer“ kredito rizikos vertinimą tuo laikotarpiu, Komisija mano galinti daryti prielaidą, kad minėtu laikotarpiu „Habidite“ buvo įprasta įmonė su įprastu turto įkeitimo lygiu. Iš tikrųjų, tiek „Diputación“, tiek „Habidite“ pritarė teiginiui, kad „Habidite“ ir grupė „Afer“ tuo metu nebuvo sunkumus patiriančios įmonės, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9, 10 ir 11 punktuose (žr. 52 konstatuojamąją dalį).
(76)
Trečiajame etape į kompensavimo susitarimą įtrauktos pagalbos bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo pakoreguotas, atsižvelgiant į pelno mokestį, kurį būtų turėjęs sumokėti pagalbos gavėjas (tuo metu Ispanijoje jis buvo 35 proc.).
(77)
Remiantis 74-76 konstatuojamosiose dalyse pateiktais argumentais, toliau nurodytoje lentelėje pateikiamas šios subsidijuotos paskolos GSE:
Paskolos suma
100 proc.
Paskolos trukmė
7 metai
Mokėjimo atidėjimo laikotarpis
4 metai
Orientacinė palūkanų norma
4,36 proc.
Papildoma įmoka ir (arba) marža
Bendra taikoma palūkanų norma
4,36 proc.
Pagalbos bendrasis subsidijos ekvivalentas
20,33 proc.
Pelno mokestis
35 proc.
Grynasis subsidijos ekvivalentas (atskaičius mokesčius)
13,21 proc.
(78)
Be to, Komisija pažymi, kad šalys nesutaria dėl faktinių žemės įsigijimo šiam projektui išlaidų, kurioms turi būti taikomas GSE, siekiant nustatyti suteiktos pagalbos sumą. Kaip nurodyta 30 konstatuojamojoje dalyje, „Diputación“ teigia, kad iki 2009 m. rugsėjo mėn. „Bizkailur“ sumokėjo 4,7 mln. eurų už įsigytą 205 000 m2 žemę ir manė, kad reikės papildomų 2,6 mln. eurų likusiai šiam projektui reikalingai 95 000 m2 žemei įsigyti. „Habidite“, savo ruožtu, teigia, kad „Bizkailur“ neprivalėjo pirkti tokio didelio ploto žemės šiam projektui, nes Susitarime dėl žemės nurodyta, kad iš viso reikia tik 101 403 m2 žemės (žr. 47 konstatuojamąją dalį).
(79)
Nagrinėdama šį ginčą, Komisija visų pirma pažymi, kad pagal Susitarimo dėl žemės 1 straipsnio ii punktą projektui skirtos žemės bendras plotas turi būti „mažiausiai“101 403 m2. Antra, Komisija, remdamasi per oficialią tyrimo procedūrą šalių pateikta informacija, negali susidaryti teisingos nuomonės šiuo klausimu. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad į Susitarimą dėl žemės įtraukta pagalba nebuvo išmokėta ir kad nereikia įsakyti jos susigrąžinti, tiksli kaina, kurią „Habidite“ būtų turėjusi kompensuoti už įsigytą žemę, gali likti nenustatyta. Šiame sprendime užtenka apibrėžti pagalbos elementą, atsižvelgiant į Susitarime dėl žemės nustatytas kompensavimo sąlygas.
(80)
Taigi šis pagalbos elementas yra 13,21 proc. išlaidų, kurias reikia kompensuoti „Bizkailur“ už įsigytą žemę projektui „Habidite“ įgyvendinti pagal Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio ii punktą. Tokiu būdu apskaičiuota suma atitinka „Bizkailur“ nenustatytas palūkanas, kurias būtų nustatęs bet kuris ekonominės veiklos rinkoje vykdytojas už septyneriems metams suteiktą paskolą, ketverių metų mokėjimo atidėjimo laikotarpį ir keturias vienodas metines įmokas (kiekviena jų sudaro 25 proc. kompensuojamos sumos). Šis pagalbos elementas apskaičiuojamas pagal faktines išlaidas, kurias „Bizkailur“ būtų turėjusi sumokėti už įsigytą žemę, kaip nustatyta Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio ii punkte.
(81)
Panašios išvados taikytinos ir kalbant apie kitą pagalbos, skiriamos pagal Susitarimą dėl žemės, elementą - žemės pritaikymo pramoniniam naudojimui sąnaudas, kurios pagal minėtą susitarimą „Bizkailur“ neturėjo būti kompensuotos (šiuo klausimu žr. 69 ir 70 konstatuojamąsias dalis). Šiuo atveju šalys taip pat nesutaria dėl sumų. Pasak „Diputación“, 2009 m. kovo mėn. apskaičiuotos sąnaudos sudarė 28,5 mln. eurų (žr. 30 konstatuojamąją dalį). Tačiau „Habidite“ teigia, kad ši suma yra išpūsta (žr. 47 konstatuojamąją dalį), iš dalies todėl, kad „Bizkailur“ įsigijo daugiau žemės nei pagal Susitarimą dėl žemės buvo būtina šiam projektui ir todėl, kad dalį projektui įsigytos žemės panaudojo kitiems tikslams, pvz., atliekų sąvartynui.
(82)
Atsižvelgiant į tai, kad pagalba nebuvo išmokėta ir nereikia jos sugrąžinti, šiame sprendime užtenka apibrėžti šią pagal Susitarimą dėl žemės teikiamą pagalbą: ją sudaro visos išlaidos, kurias „Bizkailur“ būtų patyrusi pritaikydama projektui įsigytą žemės sklypą pramoniniam naudojimui, kaip nustatyta Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio iii punkte; remiantis šio susitarimo antros dalies 1 straipsnio iii punkto tekstu „Habidite“ neturi kompensuoti „Bizkailur“ šių išlaidų.
(83)
Komisija taip pat daro išvadą, kad 68-77 konstatuojamosiose dalyse apibrėžtas pranašumas, kurį sudaro dvi 80 ir 82 konstatuojamosiose dalyse aprašytos dalys, turi būti laikomas atrankiuoju tiek, kiek pagal Susitarimą dėl žemės jis suteiktas konkrečiam gavėjui, būtent „Habidite“ ir grupei „Afer“, kuriai ši įmonė priklauso.
(84)
Kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje, „Habidite“ teigia, kad susitarimais, apie kuriuos pranešta, konkurencija neiškraipoma, nes a) atitinkamą rinką sudaro tik „statybinių modulių gamyba, pardavimas ir nuoma“ ir b) dėl išskirtinių „Habidite“ surenkamųjų modulių savybių įmonė neturi konkurentų.
(85)
Komisija negali priimti „Habidite“ pateiktų argumentų. Net jei būtų galima laikyti, kad „Habidite“ surenkamieji moduliai dėl savo savybių yra išskirtinis produktas, šiuo atveju atitinkama produkto rinka turi būti plačiąja prasme apibrėžta kaip būstų statybos ir pardavimo rinka, įskaitant tiek laisvoje rinkoje, tiek reguliuojamame rinkos segmente (socialiniai būstai) parduotus būstus.
(86)
Pasak „Habidite“, „Bizkailur“ parduoti skirtų būstų kainos yra panašios į laisvoje rinkoje parduotų būstų arba būstų, kurie galiausiai buvo parduoti pagal visiškos arba dalinės paramos sistemą, kainas. Tai, kad „Bizkailur“ be „Habidite“ sudarė susitarimus dėl būstų, skirtų parduoti pagal dalinės paramos sistemą, ir su kitais gamintojais, rodo, kad tuo metu kitos statybos įmonės iš tiesų konkuravo su „Habidite“, tiekdamos „Bizkailur“ būstus, skirtus parduoti pagal visiškos arba dalinės paramos sistemą.
(87)
Be to, kartu su prašymu dėl 2008 m. regioninės pagalbos Baskijos vyriausybei pateiktame verslo plane (pateikimo data 2008 m. lapkričio mėn., p. 10-12) pati „Habidite“ nurodo, kad konkuravo su įprastinių namų statybos įmonėmis įvairių Ispanijos regionų rinkose, kuriose siekė parduoti savo produktus (įskaitant visų pirma Baskiją, Navarą, Kantabriją, La Riochą, Madridą ir Kataloniją bei kitas Ispanijos autonomines sritis, tačiau mažesniu mastu). Pagal „Habidite“ apskaičiavimus bendra jos rinkos dalis Ispanijos rinkoje (laisvoje rinkoje, įskaitant socialinių būstų projektus) būtų padidėjusi nuo 0,4 proc. 2011 m. iki 1 proc. 2012-2016 m. Pavyzdžiui, „Habidite“ apskaičiavo, kad 2011 m. visoje Ispanijos rinkoje iš viso būtų buvę parduota apie 320 000 būstų, iš kurių 2011 m. „Habidite“ būtų tekę 1 403 būstai, t. y. 0,4 proc. rinkos dalis. Kalbant apie Baskijos rinką, „Habidite“ apskaičiavimais 2011 m. jai šioje rinkoje būtų tekusi 0,5 proc. rinkos dalis, kuri nuo 2014 m. turėjo išaugti net iki 2,8 proc., jei bendra būstų paklausa šiame regione 2011-2016 m. laikotarpiu būtų buvusi 8 000 būstų per metus.
(88)
Remiantis nusistovėjusia teismo praktika, laikoma, kad teikiant pagalbą konkurencija iškraipoma, jei sustiprinama pagalbą gaunančios įmonės finansinė padėtis ir jos galimybės, palyginti su konkuruojančiomis įmonėmis, kurioms tokia pagalba neteikiama (44). Atsižvelgiant į šį principą ir anksčiau pateiktas pastabas daroma išvada, kad dėl pagalbos, kuri pagal Susitarimą dėl žemės buvo skirta „Habidite“ ir grupei „Afer“, buvo iškraipyta konkurencija, kadangi ja naudodamasi „Habidite“ galėjo sumažinti investicines sąnaudas, kurias paprastai padengia pati įmonė, ir taip galėjo įgyti konkurencinį pranašumą prieš realius ir galimus konkurentus.
(89)
Kaip jau išdėstyta 84-87 konstatuojamosiose dalyse, negalima priimti „Habidite“ argumento, kad, visų pirma kalbant apie būstus iš surenkamųjų statybinių modulių, dėl šių surenkamųjų modulių transporto sąnaudų atitinkama geografinė rinka apima tik vietą ar regioną. Dėl to, kad Baskija geografiniu požiūriu yra arti kitų valstybių narių ir jūros, gali būti, kad papildomos transporto sąnaudos nebuvo svarbus veiksnys siekiant pašalinti galimus „Habidite“ konkurentus šioje autonominėje srityje. Atvirkščiai, gali būti, kad transporto sąnaudos „Habidite“ nesudarė kliūčių konkuruojant dėl būstų statybos kaimyninėse valstybėse narėse.
(90)
Remiantis 88 konstatuojamojoje dalyje jau minėta teismo praktika, tais atvejais, kai dėl valstybės pagalbos sustiprėja vienos įmonės padėtis kitų Sąjungos vidaus prekyboje konkuruojančių įmonių atžvilgiu, reikia laikyti, kad konkuruojančioms įmonėms tokia pagalba turi neigiamą poveikį. Pagalba gali turėti poveikio Sąjungos prekybai netgi jei pati pagalbą gaunanti įmonė nevykdo veiklos kitose valstybėse (45).
(91)
Remiantis tuo, kas išdėstyta 89 ir 90 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad pagal Susitarimą dėl žemės teikiama pagalba būtų galėjusi daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių.
VII.1.2 2 priemonė. Susitarimas dėl būstų
(92)
64-67, 84-88 ir 89-90 konstatuojamosiose dalyse pateiktos pastabos dėl kriterijų, susijusių su valstybės išteklių naudojimu ir jų priskirtinumu valstybei, konkurencijos iškraipymu ir poveikiu Sąjungos vidaus prekybai, kuris daromas teikiant valstybės pagalbą, taip pat taikomos, mutatis mutandis, Susitarimui dėl būstų. Todėl 93-96 konstatuojamosiose dalyse bus nagrinėjamas tik atrankiojo pranašumo kriterijus.
(93)
Kaip paaiškinta 45 konstatuojamojoje dalyje, „Habidite“ teigia, kad Susitarimu dėl būstų jai nebuvo suteiktas joks pranašumas, kadangi kainos, kurios turėjo būti sumokėtos „Bizkailur“ už 1 500 būstų, kuriuos pagal šį susitarimą turėjo pastatyti „Habidite“, iš tiesų buvo žemesnės nei rinkos kainos.
(94)
Visų pirma „Habidite“ teigia, kad „Bizkailur“ būtų pardavusi 1 500 būstų, kuriuos įmonė turėjo perduoti pagal šį susitarimą, kaip apmokestintus socialinius būstus galiojančiais regiono teisės aktais ribojama kaina, kuri gali daugiausiai 1,7 karto viršyti nustatytąją 2004 m. rugpjūčio 1 d. Baskijos vyriausybės įsakymu ir kuri po to indeksuota pagal Ispanijos nacionalinio statistikos instituto nustatytą vartotojų kainų indeksą (IPC) (šiuo klausimu žr. 17 ir 18 konstatuojamąsias dalis). Taigi, vidutinė kaina, kurią „Bizkailur“ būtų gavusi už 1 500 būstų, buvo 2 010,19 EUR/m2 - mažiau nei 2007 m. Biskajos provincijoje laisvoje rinkoje parduotų būstų vidutinė kaina, kuri siekė 2 921,9 EUR/m2. Be to, iš 2 010,19 EUR/m2, kuriuos gavo „Bizkailur“, pardavusi butus pagal dalinės paramos sistemą, „Habidite“ būtų gavusi tik 83 proc. ir, atitinkamai, 83,30 proc. (už 750 butų, kurių plotas buvo mažesnis kaip 75 m2).
(95)
Antra, „Habidite“ teigia, kad kainą, kurią pagal Susitarimą dėl būstų būtų gavusi iš „Bizkailur“ už 1 500 būstų, buvo galima palyginti su kainomis, kurias gavo kitos statybos įmonės, tuo pačiu laikotarpiu sudariusios panašius susitarimus su „Bizkailur“ (45 konstatuojamoje dalyje pateikiama pavyzdžių).
(96)
Galiausiai „Habidite“ taip pat tvirtino, kad pagal 1986 m. balandžio 18 d. teisėkūros procedūra priimtą Karaliaus dekretą Nr. 78/1986 ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo 31 straipsnį tokie susitarimai taip gali būti sudaromi tiesiogiai, t. y. neskelbiant viešojo konkurso, jei tai pagrįsta techniniu projekto pobūdžiu arba išimtinių teisių apsauga (46).
(97)
Įvertinusi „Habidite“ pateiktą informaciją ir argumentus, Komisija pateikia 98-107 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas pastabas.
(98)
Visų pirma reikia pabrėžti, kad informacija apie vidutines kainas, kurias gavo kitos statybos įmonės, sudariusios panašius susitarimus su „Bizkailur“, pagrįsta vien tik spaudoje paskelbtais duomenimis. Šiuo atžvilgiu Komisija iš „Diputación“ negavo tiesioginės informacijos, pavyzdžiui, panašių susitarimų, kuriuos „Bizkailur“ sudarė su kitomis statybos įmonėmis, kopijų. Bet kokiu atveju, tiek „Habidite“, tiek „Diputación“ pateikė 2006 ir 2007 m. kainų vertinimus, o pagal Susitarimo dėl būstų A straipsnio f punktą ir 2009 m. paskelbtą „Habidite“ verslo planą 1 500 būstų būtų buvę perduoti „Bizkailur“ 2009-2011 m. laikotarpiu.
(99)
Netgi jei Komisija ir sutiktų, kad kainas, kurias pagal šį susitarimą „Habidite“ turėjo gauti iš „Bizkailur“ už 1 500 būstų, buvo galima palyginti su kainomis, kurias pagal panašius susitarimus iš „Bizkailur“ gavo kitos statybos įmonės, ir jos bet kokiu atveju buvo mažesnės už laisvoje rinkoje vyraujančias tokių būstų kainas, šio argumento nepakanka, kad Komisija galėtų padaryti išvadą, jog šiuo susitarimu „Habidite“ nebuvo suteiktas joks pranašumas. Kaip nurodyta Sprendime pradėti procedūrą (47), šiuo susitarimu „Habidite“ suteikto pranašumo esmė yra tai, kad buvo užtikrintas didelės pradiniame etape įmonės pastatytų būstų dalies pardavimas, o tai labai sumažino su nauju investiciniu projektu susijusią riziką, kuri iš esmės yra netgi didesnė nei pateikiant rinkai naują produktą, t. y. „Habidite“ modulius.
(100)
Kaip žinoma, konkurencija Ispanijos statybos rinkoje tuomet buvo ir vis dar yra labai didelė. Šiuo atžvilgiu tai, kad „Bizkailur“ sudarė susitarimą su „Habidite“ dėl 1 500 būstų statybos, pastarajai įmonei turėjo suteikti nemenką pranašumą prieš konkurentus, net jei būtų atsižvelgta tik į būstų, skirtų parduoti pagal dalinės arba visiškos valstybės paramos sistemą, statybos paklausą.
(101)
Tai, kad, remiantis „Diputación“ pranešimu, pagal Provincijos planą (žr. 19 konstatuojamąją dalį) buvo numatyta, kad 2004-2007 m. laikotarpiu „Bizkailur“ iš viso turėjo rinkai pateikti 3 000 būstų, skirtų parduoti pagal visiškos valstybės paramos sistemą, akivaizdžiai parodo, kad būstų, dėl kurių sudarytas susitarimas su „Habidite“, skaičius tikrai nebuvo nereikšmingas. Provincijos planas iš tiesų apima 2004-2007 m., kai buvo numatyta, kad 1 500 būstų, dėl kurių „Bizkailur“ sudarė susitarimą su „Habidite“, bus perduoti 2009-2011 m. (pagal 2009 m. paskelbtą įmonės verslo planą). Vis dėlto nurodomas bendras būstų, kuriuos „Bizkailur“, sudarydama Susitarimą dėl būstų, ketino parduoti pagal visiškos valstybės paramos sistemą, skaičius.
(102)
Šį aspektą dera įvertinti atsižvelgiant į būstų, dėl kurių „Diputación“ ir „Bizkailur“ sudarė susitarimą, ir visų „Habidite“ pastatytų būstų per ataskaitinį laikotarpį skaičiaus santykį. Pagal 2009 m. paskelbtą verslo planą „Habidite“ buvo apskaičiavusi, kad 2009 m. visus 433 jos pastatytus būstus turėjo įsigyti tik „Bizkailur“. 2010 m. „Bizkailur“ būtų įsigijusi 670 būstų, o „Habidite“ iš viso būtų pastačiusi 1 113 būstų. 2011 m. „Bizkailur“ būtų įsigijusi 342 būstų, o „Habidite“ iš viso būtų pastačiusi 3 151 būstų. Iš to matyti, kad sudarydama Susitarimą dėl būstų „Habidite“ apskaičiavo, kad per pirmus dvejus produktyvius „Habidite“ gamyklos Alonsotegi vietovėje metus (2009 ir 2010 m.) „Diputación“ ir „Bizkailur“ turėjo įsigyti didelę dalį šios gamyklos produkcijos. Tai patvirtina išvadą, kad Susitarimu dėl būstų iš tiesų buvo labai sumažinta rizika, susijusi su nauju investiciniu projektu ir ypač su naujo produkto, t. y. „Habidite“ modulių, pateikimu rinkai.
(103)
Dar vienas požymis, kad šiuo susitarimu buvo gerokai sumažinta „Habidite“ rizika parduodant rinkoje savo produktus - įmonės verslo planas (2008 m. lapkričio mėn.), pateiktas siekiant gauti 2008 m. regioninę pagalbą. Šiame verslo plane „Habidite“ apskaičiavo, kad 2011-2016 m. laikotarpiu bendra būstų, kurie turėjo būti parduoti reguliuojamame rinkos segmente visoje Baskijoje, paklausa turėjo būti apie 8 000 būstų per metus. Minėtame plane nurodyta, kad „Habidite“ pirmiausia ketino parduoti būstus reguliuojamame rinkos segmente (socialiniai būstai) tiek Baskijoje, tiek kitose Ispanijos autonominėse srityse. Visų pirma 2011 m. buvo numatyta, kad Ispanijos reguliuojamame rinkos segmente „Habidite“ iš viso būtų pardavusi 289 būstus iš tais pačiais metais pastatytų 1 403 būstų. Tai rodo, kad pasibaigus Susitarimo dėl būstų galiojimui (kadangi „Diputación“ ir „Bizkailur“ užsakyti 1 500 būstų turėjo būti perduoti ne vėliau kaip 2011 m. gegužės mėn.) būstų, kuriuos „Habidite“ tikėjosi parduoti reguliuojamame rinkos segmente, skaičius (289 būstai), palyginti su bendru per metus jos pastatytų būstų skaičiumi (1 403 būstai), buvo kur kas mažesnis nei per pirmus trejus „Habidite“ gamyklos Alonsotegi vietovėje veiklos metus pagal Susitarimą dėl būstų parduotų būstų dalis.
(104)
Kitas svarbus aspektas yra reali socialinių būstų paklausa Biskajos provincijoje, kuri buvo patenkinta „Bizkailur“ sudarius Susitarimą dėl būstų. Nei „Diputación“, nei „Habidite“ nepateikė konkrečių įrodymų, susijusių su realia socialinių būstų paklausa, kuri būtų buvusi patenkinta „Bizkailur“ ir „Habidite“ sudarius Susitarimą dėl būstų nustatytomis sąlygomis. Kaip jau minėta 98 konstatuojamojoje dalyje, šiame susitarime nurodytus 1 500 būstų buvo planuojama perduoti 2009-2011 m. laikotarpiu. Be to, „Diputación“ neginčijo fakto, kad Susitarimas sudarytas siekiant teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, kaip antai socialiniai būstai. Taip pat pabrėžtina, kad Susitarimas dėl būstų buvo sudarytas nepaskelbus atviro konkurso, nors remiantis pačios „Habidite“ pateikta informacija, kalbant apie panašius susitarimus, kuriuos „Bizkailur“ sudarė su kitomis statybos įmonėmis, atrodo, kad įprastomis aplinkybėmis dėl tokio pobūdžio susitarimo „Bizkailur“ būtų turėjusi paskelbti atvirą konkursą.
(105)
Šiuo atžvilgiu negalima priimti „Habidite“ argumento (žr. 96 konstatuojamąją dalį), kuriame teigiama, kad dėl specifinio techninio šio projekto pobūdžio susitarimą galima buvo sudaryti tiesiogiai, neskelbiant atviro konkurso. Pirmiausia, „Habidite“ minimos nuostatos nėra susijusios su šiame dokumente aptariamomis aplinkybėmis, t. y. projekto pobūdis buvo specifinis, nes rinkai buvo pateikiamas naujas produktas. Susitarimo dėl būstų tikslas buvo įsigyti būstus ir po to juos parduoti kaip apmokestintus socialinius būstus nepalankioje padėtyje esantiems piliečiams. Nesvarbu, kokios technologijos naudotos šių būstų statyboje, kadangi iš surenkamųjų modulių pastatyti būstai tiesiogiai konkuravo su tradiciniu būdu pastatytais būstais. Antra, Baskijos Audito Rūmai (isp. Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) 2009 m. sausio mėn. ataskaitoje (48) išreiškė savo abejones dėl susitarimų dėl žemės ir būstų teisėtumo, atkreipdamas dėmesį į viešojo pirkimo sutartis, sudarytas nesilaikant skaidrumo ir konkurencingo konkurso principų.
(106)
Pagal teismo praktiką P&O Ferries byloje (49), vien to, kad valdžios institucija įsigyja prekių įprastomis rinkos sąlygomis, nepakanka, kad toks sandoris būtų laikomas įvykdytu rinkos sąlygomis, jei valstybei tokių prekių iš tiesų nereikėjo ir ypač jei šios prekės įsigytos be atviro konkurso. Šiuo atveju informacijos apie realų „Bizkailur“ poreikį 2009-2011 m. laikotarpiu parduoti 1 500 užsakytų būstų pagal dalinės paramos sistemą, trūkumas ir atviro konkurso nepaskelbimas rodo, kad šis sandoris įvyko ne rinkos sąlygomis.
(107)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 97-106 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad Susitarimas dėl būstų negali būti laikomas įprastu rinkos sandoriu. Atvirkščiai, akivaizdu, kad šiuo susitarimu „Habidite“ ir grupei „Afer“ suteikiamas pranašumas, nes sumažinama jų rizika parduodant savo produktus rinkos sąlygomis, tiesiogiai konkuruojant su kitomis statybos įmonėmis. Pagalba apibrėžiama kaip pelnas, kurį būtų gavusi „Habidite“, jei ji būtų pardavusi „Diputación“ ir „Bizkailur“1 500 būstų pagal Susitarimo dėl būstų sąlygas, t. y. kainos, kurią „Habidite“ turėjo gauti iš „Bizkailur“ už 1 500 būstų pagal Susitarimo dėl būstų A straipsnio e punkte nustatytas kainų sąlygas, ir 1 500 būstų statybos išlaidų skirtumas. Šis pranašumas yra atrankusis, kadangi pagal Susitarimą dėl būstų jis suteiktas būtent „Habidite“ ir grupei „Afer“.
VII.1.3. Preliminarios išvados
(108)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta 64-90 ir 92-106 konstatuojamosiose dalyse, ir nedarant poveikio bet kokioms kitoms papildomoms išvadoms, susijusioms su suderinamumu su Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklėmis, daroma išvada, kad susitarimais dėl žemės ir būstų teikiama valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
(109)
Susitarimo dėl žemės atveju susijusią valstybės pagalbą sudarė dvi dalys:
a)
be palūkanų suteikta paskola, atitinkanti bendras „Bizkailur“ patirtas žemės, skirtos projektui „Habidite“, įsigijimo išlaidas, t. y., septyneriems metams be palūkanų suteikta paskola su ketverių metų mokėjimo atidėjimo laikotarpiu. Nenustatytos palūkanos sudarė 13,41 proc. GSE kainos, kurią „Bizkailur“ sumokėjo už įsigytą žemę pagal Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio ii punktą;
b)
visos „Bizkailur“ patirtos išlaidos pritaikant minėtą žemės sklypą, kurio bendras mažiausias plotas - 101 403 m2, pramoniniam naudojimui, kaip nustatyta Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio iii punkte.
(110)
Susitarimo dėl būstų atveju pagalbą sudaro pelnas, kurį būtų gavusi „Habidite“, pagal šį susitarimą pardavusi 1 500 būstų, t. y. 1 500 būstų kainos, nurodytos šio susitarimo A straipsnio e punkte, ir „Habidite“ patirtų 1 500 būstų statybos išlaidų skirtumas.
VII.2 Suderinamumas su Sutartimi
(111)
2009 m. gruodžio 2 d. Sprendime pradėti procedūrą Komisija suabejojo, ar pagal susitarimus dėl žemės ir būstų suteikta pagalba galėjo būti laikoma suderinama su vertinimo metu taikytinomis atitinkamomis Sutarties nuostatomis, ypač laikinąja pagalbos priemonių sistema (50), 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, 2007-2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis (51) ir 2008 m. bendrosios išimties reglamentu (52).
(112)
Tačiau, kaip nurodyta 60-62 konstatuojamosiose dalyse, pagal susitarimus dėl žemės ir būstų suteikta pagalba neteisėtai skirta 2006 m. gruodžio 15 d. (t. y. prieš pranešant Komisijai), todėl jos suderinamumas su Sutartimi turi būti vertinamas laikantis valstybės pagalbos taisyklių, galiojusių skiriant pagalbą.
(113)
Atsižvelgiant į šį laiko aspektą, pagalbos, suteiktos pagal susitarimus dėl žemės ir būstų, suderinamumo negalima įvertinti laikantis specialių su krize susijusių galiojančių taisyklių, kurios buvo priimtos ir įsigaliojo vėliau.
(114)
Antra vertus, pasak „Diputación“, 2006 m. gruodžio 15 d.„Habidite“ ir grupė „Afer“ neatitiko reikalavimų, pagal kuriuos jas būtų galima laikyti sunkumus patiriančiomis įmonėmis, kaip apibrėžta 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9, 10 ir 11 punktuose. Todėl sudarant susitarimus dėl žemės ir būstų jos negalėjo pasinaudoti pagalba, skirta sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.
(115)
Susitarimai dėl žemės ir būstų sudaryti 2006 m. gruodžio 15 d. siekiant paremti investicinį projektą, vykdomą Alonsotegi vietovėje, esančioje Gran Bilbao apskrityje, kuri tuo metu buvo remtinas regionas pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą (53). Todėl būtina išnagrinėti, ar pagal susitarimus dėl žemės ir būstų suteikta pagalba 2006 m. gruodžio 15 d. galėjo būti suderinama su regioninei pagalbai taikytinomis Sutarties nuostatomis, kaip antai 1998 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis (54) (toliau - 1998 m. gairės) bei 2002 m. daugiasektorine regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa (55) (toliau - 2002 m. daugiasektorė programa), ir pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.
(116)
Kad investicijoms skirtą regioninę pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka, ji privalo atitikti tam tikrus standartinius suderinamumo kriterijus, kurie 2006 m. gruodžio 15 d. sudarant Susitarimą dėl žemės jau buvo nustatyti 1998 m. gairėse. Visų pirma, teikiant pagalbą turėjo būti prisidedama prie regiono vystymosi ir remiamas pradinis investicinis projektas, su kuriuo susiję darbai turėjo prasidėti tik pagalbos gavėjui pateikus pagalbos prašymą (skatinamasis poveikis). Pagalbos gavėjas turėjo finansuoti bent 25 proc. investicinio projekto sąnaudų, o projektas turėjo būti mažiausiai penkerius metus vykdomas remtiname regione. Be to, tinkamas finansuoti išlaidas, į kurias reikia atsižvelgti skiriant pagalbą, turėjo sudaryti tam tikros tinkamos finansuoti sąnaudos, o pagalba negalėjo būti teikiama kartu su kita pagalba viršijant viršutinę taikytiną regioninės pagalbos ribą.
(117)
Pagal 1998 m. gairių 2 punktą ad hoc regioninė pagalba, kuri suteikiama vienai įmonei ar yra naudinga vienam veiklos sektoriui, paprastai nelaikoma suderinama su Sutartimi, kadangi šia pagalba daromas iškreipiamasis poveikis regiono vystymuisi iš esmės yra didesnis nei teigiamas poveikis. Be to, ad hoc pagalba negalėjo būti teikiama sunkumus patiriančioms įmonėms.
(118)
Ispanijos valdžios institucijos pagal patvirtintą regioninės pagalbos programą nepranešė apie Susitarimu dėl žemės „Habidite“ suteiktą pagalbą. Ši pagalba labiau atitinka reikalavimus, pagal kuriuos ją galima laikyti ad hoc priemone, naudinga tik „Habidite“ ir grupei „Afer“ bei, netiesiogiai, statybos sektoriui.
(119)
Tačiau pagal tą patį 1998 m. gairių 2 punktą tokia ad hoc pagalba, kuri yra naudinga vienam sektoriui ir vienai įmonei, išskirtiniais atvejais gali būti pripažinta suderinama su Sutartimi, jei galima įrodyti, kad ji reikšmingai prisideda prie regiono vystymosi ir kad toks indėlis yra svarbesnis nei Sąjungos vidaus prekybai ir konkurencijai daromas iškreipiamasis poveikis. Nors Ispanijos valdžios institucijos šiuo atžvilgiu argumentų nepateikė, Komisija savo iniciatyva ir naudodamasi turimais duomenimis išnagrinės, ar pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba atitinka tokios išimties taikymo sąlygas.
(120)
Susitarimas dėl žemės buvo akivaizdžiai skirtas paremti naują investicinį projektą, t. y. naują „Habidite“ gamyklą Alonsotegi vietovėje. Tuo metu buvo apskaičiuota, kad įgyvendinant šį projektą remtiname regione turėjo būti sukurta 1 100 naujų darbo vietų ir greičiausiai nemažai netiesioginių darbo vietų. Be šio fakto reikėtų paminėti ir tai, kad pagal analogišką Susitarimą dėl būstų įgyvendinant naują investicinį projektą taip pat būtų prisidėta siekiant regioninės politikos tikslų, kaip antai socialinių būstų, skirtų nepalankioje padėtyje esantiems Biskajos provincijos piliečiams, statybos. Be to, pasirašant susitarimus dėl žemės ir būstų nei „Habidite“, nei grupė „Afer“ neatitiko reikalavimų, pagal kuriuos jas būtų galima laikyti sunkumus patiriančiomis įmonėmis, kaip apibrėžta 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9, 10 ir 11 punktuose (žr. 9 konstatuojamąją dalį). Todėl Komisija daro išvadą, kad Susitarimo dėl žemės atveju tenkinamos sąlygos, pagal kurias gali būti taikoma 1998 m. gairių 2 punkto paskutinėje pastraipoje nustatyta išimtis.
(121)
Pagal 1998 m. gairių 4.4 punktą regioninės pagalbos sąvoka apima tik pagalbą, skiriamą pradinėms investicijoms, kurios apibrėžiamos kaip pagrindinio kapitalo investicijos, susijusios su naujų įmonių kūrimu, esamų įmonių plėtimu arba naujos veiklos, į kurią įeina esamos įmonės produkto arba gamybos proceso esminis pakeitimas, pradžia. Pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba atitinka šią apibrėžtį, kadangi ji buvo skirta paremti naujo investicinio projekto Alonsotegi vietovėje kūrimą.
(122)
Pagal 1998 m. gairių 4.5 punktą pagalba pradinėms investicijoms turi būti skirta tik tinkamoms finansuoti investicinėms išlaidoms padengti, todėl didžiausia regioninės pagalbos suma apibrėžiama kaip tinkamų finansuoti investicinių išlaidų procentinė dalis. Pagal 1998 m. gairių 4.5 ir 4.6 punktus naujo investicinio projekto tinkamų finansuoti išlaidų kategorija apima žemę, pastatus ir įrenginius bei tam tikras nematerialias investicijas (patentus, licencijas, praktinę patirtį), kurios didelių įmonių atveju sudaro iki 25 proc. standartinės bazės ribos.
(123)
Todėl pirmiausia būtina nustatyti projekto „Habidite“Alonsotegi vietovėje tinkamas finansuoti išlaidas 2006 m. gruodžio 15 d.
(124)
Atsižvelgiant į tai, kad pagal Susitarimą dėl žemės skirta pagalba nebuvo suteikta pagal ankstesnį pagalbos prašymą, tuo metu gavėjas nepateikė atitinkamos informacijos, kuri yra būtina nustatyti naujo investicinio projekto tinkamas finansuoti išlaidas regioninės pagalbos atvejais. „Diputación“ turėta informacija, susijusi su tinkamomis finansuoti išlaidomis, buvo pateikta 12 konstatuojamoje dalyje:
Žemė
4,8 mln. EUR
Pramoninės paskirties pastatų statyba
22,5 mln. EUR
Urbanistinė plėtra
4,00 mln. EUR
Įrenginiai
24,0 mln. EUR
Iš viso
55,34 mln. EUR
(125)
Čia nurodytas išlaidų kategorijas galima laikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis pagal 1998 m. gairių 4.5 punktą. Be to, kadangi į Susitarimą dėl žemės įtraukta pagalba buvo tiesiogiai susijusi su žemės, skirtos naujam investiciniam projektui, įsigijimu ir jos pritaikymu pramoniniam naudojimui, ji taip pat atitinka šį 1998 m. gairių 4.5 punkte nustatytą reikalavimą.
(126)
Pagal 1998 m. gairių 4.10 punktą pagalba pradinėms investicijoms gali būti teikiama tik su sąlyga, jei investicijos bus išlaikytos mažiausiai penkerius metus. Nors pagal Susitarimą dėl žemės ši sąlyga nebuvo taikoma konkrečiai „Habidite“, tačiau būtina pažymėti, kad pagal analogišką Susitarimą dėl pagalbos mokymui (aprašytą 39 konstatuojamojoje dalyje), kuris taip pat sudarytas 2006 m. gruodžio 15 d. ir yra susijęs su tuo pačiu investiciniu projektu, „Habidite“ įsipareigojo mažiausiai penkerius metus išsaugoti 1 100 darbo vietų. Todėl Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju taip pat laikomasi 1998 m. gairių 4.10 punkto nuostatų.
(127)
Kadangi nepateikta informacijos apie 1 100„Habidite“ gamyklos Alonsotegi vietovėje darbuotojų darbo užmokesčio sąnaudas, Komisija negali deramai įvertinti, ar pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba yra suderinama pagal 1998 m. gairių 4.11-4.17 punktų nuostatas dėl darbo vietų kūrimo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad į Susitarimą dėl žemės įtraukta pagalba buvo susijusi su žemės įsigijimu (o tai yra tinkamos finansuoti išlaidos), nėra būtina atlikti vertinimą pagal 1998 m. gairių 4.11-4.17 punktus.
(128)
Prieš sudarant Susitarimą dėl žemės investiciniam projektui „Habidite“ anksčiau nebuvo skirta jokia pagalba investicijoms, į kurią reikėtų atsižvelgti vertinant bendrą poveikį pagal 1998 m. gairių 4.18 punktą.
(129)
1998 m. gairių 4.2 punkte nustatyta, kad pagalbos programose turi būti numatyta, kad pagalbos prašymas turi būti pateiktas prieš pradedant vykdyti projektą. Šios nuostatos tikslas - užtikrinti, kad regioninė pagalba būtų teikiama tik tokiu atveju, jei ji turės įrodomą skatinamąjį poveikį: jei tam tikro projekto darbai būtų pradėti prieš pateikiant pagalbos prašymą, akivaizdu, kad vėliau suteikta regioninė pagalba neturėtų skatinamojo poveikio, o tai reiškia, kad projektas tikriausiai būtų įgyvendintas ir neskyrus pagalbos.
(130)
Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad Susitarimas dėl žemės visų pirma buvo ad hoc priemonė, o ne pagal patvirtintą programą suteikta pagalba. Tačiau pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą skatinamasis poveikis yra bendras suderinamumo kriterijus, kurio atitiktį būtina patikrinti bet kokiu atveju. Nors „Diputación“ neteigė, kad esama su šia priemone susijusio skatinamojo poveikio, Komisija vis dėlto turi savo iniciatyva išnagrinėti ar tenkinama ši esminė suderinamumo sąlyga.
(131)
Komisija mano, kad į Susitarimą dėl žemės įtrauktos pagalbos atveju skatinamojo poveikio sąlyga tenkinama dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirmiausia, nors prieš suteikiant pagalbą (2006 m. gruodžio 15 d.) apie ją nebuvo pranešta, su projektu susiję darbai nebuvo pradėti. Pagal „Diputación“ pateiktą informaciją projektui reikalingą žemę pradėta įsigyti (žemės įsigijimą galima laikyti investicinio projekto darbų pradžia) tik 2007 m. gegužės mėn., t. y. jau sudarius Susitarimą dėl žemės, kuris pasirašytas 2006 m. gruodžio 15 d. Antra, faktą, kad sustabdžius susitarimų dėl žemės ir būstų galiojimą projektas „Habidite“ nebuvo įgyvendintas, galima laikyti įrodymu, kad pagalba turėjo skatinamąjį poveikį - be pagalbos projektas nebuvo įgyvendintas.
(132)
1998 m. gairių 4.2 punkte taip pat reikalaujama, kad pagalbos gavėjo finansinis įnašas į projektą (neįskaitant pagalbos) turi būti ne mažesnis kaip 25 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Akivaizdu, kad pagal Susitarimą dėl žemės suteiktos pagalbos atveju ši sąlyga taip pat tenkinama. „Diputación“ deklaruotos šio projekto tinkamos finansuoti išlaidos siekė 55 mln. eurų, o „Habidite“ iš savo lėšų būtų turėjusi finansuoti bent 25 proc. šios sumos, t. y. bent 13,75 mln. eurų. Komisija mano, kad netgi darant prielaidą, kad bendra pagalbos suma būtų gerokai išaugusi pripažinus, kad pagalbą sudarė 28,2 mln. eurų faktinėms žemės pritaikymo pramoniniam naudojimui išlaidoms ir 0,98 mln. eurų (t. y. 13,41 proc. visų žemės įsigijimo išlaidų, kurios pagal „Diputación“ skaičiavimus sudarė 7,3 mln. eurų), pagal Susitarimą dėl žemės skirta pagalba, kaip išdėstyta 109 konstatuojamojoje dalyje, negalėjo viršyti 75 proc. tinkamų finansuoti išlaidų, t. y. 41,25 mln. eurų.
(133)
Remiantis tuo, kas išdėstyta 116-132 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad pagal Susitarimą dėl žemės skirta pagalba atitiko 1998 m. gairėse nustatytas suderinamumo sąlygas.
(134)
Iš 12 ir 124 konstatuojamosiose dalyse pateiktos informacijos apie tinkamas finansuoti investicines sąnaudas matyti, kad investicinis projektas „Habidite“ 2006 m. gruodžio mėn. atitiko reikalavimus, kad jį būtų galima laikyti dideliu investiciniu projektu pagal 2002 m. daugiasektorę programą, kadangi šio projekto bendra tinkamų finansuoti sąnaudų suma viršijo 50 mln. eurų. Todėl taip pat reikia išnagrinėti, ar pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba yra suderinama pagal 2002 m. daugiasektorėje programoje nustatytas sąlygas.
(135)
Gran Bilbao apskričiai taikytinas didžiausias pagalbos intensyvumas, išreikštas GSE, 2006 m. gruodžio mėn. buvo 20 proc. Pagal tai, kas išdėstyta 2002 m. daugiasektorės programos 21 punkte, ir atsižvelgiant į minėtas projekto „Habidite“ tinkamas finansuoti išlaidas nuo 2006 m., kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, didžiausias šiam projektui leidžiamos skirti pagalbos intensyvumas turėjo būti sumažintas taip:
Tinkamos finansuoti išlaidos
Sumažinta viršutinė pagalbos riba
Iki 50 mln. EUR
10 mln. EUR (20 proc. nuo 50 mln. EUR - viršutinės regioninės ribos)
50-100 mln. EUR
0,5 mln. EUR (10 proc. nuo 5 mln. EUR - pusės viršutinės regioninės ribos)
100 mln. EUR viršijanti dalis
-
Iš viso
10,5 mln. EUR
(136)
Iš to matyti, kad pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba būtų buvusi suderinama su Sutartimi tik iki 10,5 mln. eurų ribos, o bet kokia šią sumą viršijanti pagalbos dalis būtų buvusi nesuderinama. Kaip nurodyta 78-82 ir 109 konstatuojamosiose dalyse, bendros į Susitarimą dėl žemės įtrauktos pagalbos sumos tiksliai nustatyti neįmanoma, nes nesutariama dėl faktinių išlaidų, kurias būtų patyrusi „Bizkailur“, vykdydama savo sutartinius įsipareigojimus, susijusius su „Habidite“ gamyklos Alonsotegi vietovėje įsteigimui skirtos žemės įsigijimu ir jos pritaikymu pramoniniam naudojimui - šio ginčo atžvilgiu Komisija negali priimti teisingos galutinės pozicijos.
(137)
Pirmasis pagalbos elementas būtų buvęs 13,21 proc. faktinių išlaidų, kurias „Bizkailur“ patyrė įsigydama žemę. „Diputación“ teigia, kad šios faktinės išlaidos būtų iš viso siekusios 7,3 mln. eurų, tačiau „Habidite“ nuomone ši suma yra per didelė. Taip pat reikėtų pažymėti, kad pagal pačios „Diputación“ pateiktą informaciją (žr. 12 konstatuojamąją dalį), tam tikru metu apskaičiuota, kad žemės įsigijimo sąnaudos sudarė 4,8 mln. eurų. Galiausiai, kaip nurodyta kartu su prašymu dėl 2008 m. regioninės pagalbos pateiktame „Habidite“ verslo plane, 2008 m. lapkričio mėn. apskaičiuotos žemės įsigijimo sąnaudos siekė 5,5 mln. eurų.
(138)
Kalbant apie antrąjį pagalbos elementą, t. y. visas „Bizkailur“ patirtas faktines susijusios žemės pritaikymo pramoniniam naudojimui išlaidas, 2009 m. kovo mėn. „Diputación“ apskaičiavo, kad ši suma sudarė 28,5 mln. eurų, tačiau taip pat pranešė, kad tam tikru metu buvo apskaičiuota, kad šios išlaidos sudarė tik 4,04 mln. eurų (žr. 12 konstatuojamąją dalį).
(139)
Remiantis turima informacija galima daryti išvadą, kad negalima visiškai užtikrintai atmesti galimybės, kad pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba nebūtų viršijusi šiam projektui leidžiamos skirti sumos - 10,5 mln. eurų.
(140)
2002 m. daugiasektorės programos 24 punkte nustatytos papildomos suderinamumo sąlygos, taikomos priemonėms, pagal kurias skiriamos pagalbos suma viršija didžiausią pagalbos, leidžiamos skirti 100 mln. eurų investicijai tame pačiame remtiname regione, sumą. Šiuo atveju pagal 2002 m. daugiasektorės programos 21 punktą 2006 m. gruodžio mėn. didžiausia pagalbos, kurią leista skirti 100 mln. eurų investicijai Gran Bilbao apskrityje, suma buvo 15 mln. eurų (ją sudarė 10 mln. eurų, t. y. 20 proc. nuo pirmų 50 mln. eurų, ir 5 mln. eurų, t. y. 10 proc. nuo kitų 50 mln. eurų).
(141)
Kaip jau paaiškinta 78-82 konstatuojamosiose dalyse, remiantis turima informacija neįmanoma tiksliai nustatyti bendros pagal Susitarimą dėl žemės suteiktos pagalbos sumos. Vis dėlto Komisija negali atmesti galimybės, kad pagalbos suma būtų galėjusi viršyti viršutinę 15 mln. eurų ribą. Šiomis aplinkybėmis Komisija patikrino, ar Susitarimo dėl žemės atveju įvykdytos dvi papildomos tokios pagalbos patvirtinimo sąlygos.
(142)
Pirmoji sąlyga - pagalbos gavėjas prieš investiciją arba po jos negali parduoti daugiau kaip 25 proc. susijusio produkto. Antroji sąlyga - investicinio projekto sukurtas gamybos pajėgumas negali būti didesnis kaip 5 proc. susijusios rinkos. Pagal 2002 m. daugiasektorės programos 24 punktą prievolė įrodyti, kad šios sąlygos įvykdytos, tenka susijusiai valstybei narei. Šiuo atveju Ispanijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų nustatyti, ar įvykdyta kuri nors iš šių dviejų papildomų sąlygų.
(143)
Tačiau pagal 2008 m. lapkričio mėn. „Habidite“ pateiktus rinkos kainų vertinimus, kuriuos ji pateikė siekdama gauti 2008 m. regioninę pagalbą (žr. 87 konstatuojamąją dalį), įmonė apskaičiavo, kad jos rinkos dalis bendroje Ispanijos būstų statybos rinkoje (įskaitant laisvą rinką ir socialinių būstų segmentą) 2011 m. sudarė (0,1-1,0) proc., t. y. jau įtraukus šio investicinio projekto sukurtą papildomą gamybos pajėgumą, o nuo 2012 m. turėjo padidėti (0,5-1,5) proc. Jei būtų atsižvelgta tik į Baskijos rinką, „Habidite“ dalis statybos sektoriuje laisvoje rinkoje 2011 m. būtų buvusi (0,1-1,0) proc., o nuo 2014 m. ji turėjo išaugti iki (2,0-3,0) proc.
(144)
Atsižvelgiant į šiuos vertinimus, kurie neprieštarauja jokiai Komisijos turimai informacijai, galima laikyti, kad pagal Susitarimą dėl žemės remiamos investicijos atžvilgiu 2006 m. gruodžio mėn. „Habidite“ nebūtų viršijusi 2002 m. daugiasektorės programos 24 punkte nustatytų rinkos dalies ir pajėgumo ribų.
(145)
Daroma išvada, kad pagal Susitarimą dėl žemės suteiktos pagalbos dalis, kuri neviršija didžiausios leistinos 10,5 mln. eurų sumos, taip pat būtų atitikusi 2002 m. daugiasektorėje programoje nustatytas suderinamumo sąlygas. Šią ribą viršijanti pagalbos dalis nebūtų buvusi suderinama su Sutartimi, nes ji neatitiko nei 1998 m. gairėse, nei 2002 m. daugiasektorėje programoje nustatytų suderinamumo sąlygų.
(146)
Kadangi pagalba išmokėta nebuvo ir jos sugrąžinti nereikia, šiame sprendime pakanka šių išvadų dėl pagal Susitarimą dėl žemės suteiktos pagalbos suderinamumo su Sutartimi.
(147)
Komisija atkreipia kompetentingų Ispanijos valdžios institucijų dėmesį į tai, kad nagrinėjant, ar laikomasi nuostatų dėl sumavimo, taikomų 2008 m. Baskijos vyriausybės tam pačiam projektui skirtai regioninei pagalbai, reikia atsižvelgti į pagalbą, suteiktą pagal Susitarimą dėl žemės. Tai taip pat būtina atsižvelgiant į faktą, kad tiek pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba, tiek 2008 m. regioninė pagalba apėmė tinkamas finansuoti išlaidas, susijusias su tos pačios žemės įsigijimu ir pritaikymu. Dar kartą pažymima, kad šio investicinio projekto darbai prasidėjo 2007 m. gegužės mėn., o prašymas dėl 2008 m. regioninės pagalbos pateiktas 2008 m.
(148)
Kaip išdėstyta 93-107 konstatuojamosiose dalyse, pagal Susitarimą dėl būstų suteikta pagalba sumažino su pradine investicija susijusią riziką, nes buvo užtikrintas didelės naujos gamyklos pagamintos pradinės produkcijos dalies pardavimas; be to, „Habidite“ buvo suteiktas pranašumas prieš kitus konkurentus, kadangi nepaskelbus atviro konkurso šiai įmonei buvo užtikrinta sutartis, pagal kurią ji turėjo pastatyti ir valstybės valdžios institucijoms perduoti 1 500 būstų, skirtų parduoti pagal dalinės paramos sistemą. Pagal Susitarimą dėl būstų suteikta pagalba buvo apibrėžta kaip pelnas, kurį „Habidite“ būtų gavusi „Diputación“ ir „Bizkailur“ nupirkus 1 500 būstų, t. y. kainos, kuria ji būtų pardavusi šiuos būstus, ir „Habidite“ patirtų būstų statybos išlaidų skirtumas.
(149)
Pagal 1998 m. gaires regioninė pagalba yra susijusi su tinkamomis finansuoti sąnaudomis. Nors 1998 m. gairių 4.2 punkte neapribojami pagalbos teikimo būdai, šių gairių 4.5 punkte ir visose 1998 m. gairėse nurodyta, kad pagalba investicijoms turi būti skirta tinkamoms finansuoti investicinėms sąnaudoms padengti. Pagal 1998 m. gairių 4.5 punktą, skiriant regioninę pagalbą galima atsižvelgti tik į tokio turto, kaip antai žemės, pastatų, įrenginių ir (arba) mašinų, įsigijimo sąnaudas. Pagal 1998 m. gairių 4.6 punktą regioninę pagalbą taip pat galima skirti kitoms sąnaudoms, pvz., patentų, licencijų ir praktinės patirties įgijimui, finansuoti.
(150)
Tačiau atsižvelgiant į pagalbos, suteiktos pagal Susitarimą dėl būstų, pobūdį, ji skiriama ne tokioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, o dabartinėms pagalbos gavėjo veiklos išlaidoms sumažinti. Pagal 1998 m. gairių 4.15 punktą veiklai skirta pagalba paprastai yra draudžiama ir išimties tvarka gali būti teikiama tik remtinuose regionuose pagal Sutarties 107 straipsnio a punktą. Tačiau projektą „Habidite“ buvo planuojama vykdyti remtiname regione pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, o ne pagal jos 107 straipsnio 3 dalies a punktą.
(151)
Todėl Komisija daro išvadą, kad pagal Susitarimą dėl būstų suteikta pagalba buvo veiklai skirta pagalba, kuri pagal 1998 m. gairių 4.15 punktą nebūtų buvusi suderinama su Sutartimi.
VIII. IŠVADA
(152)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta 63-151 konstatuojamosiose dalyse, ir nedarant poveikio bet kokioms kitoms papildomoms išvadoms, susijusioms su suderinamumu su Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklėmis, Komisija daro išvadą, kad pagal susitarimus dėl žemės ir būstų suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
(153)
Susitarimo dėl žemės atveju pagalbą sudaro dvi dalys:
a)
be palūkanų suteikta paskola, atitinkanti bendras „Bizkailur“ patirtas žemės, skirtos „Habidite“ projektui, įsigijimo išlaidas, t. y., septyneriems metams be palūkanų suteikta paskola su ketverių metų mokėjimo atidėjimo laikotarpiu. Nenustatytos palūkanos sudarė 13,41 proc. GSE kainos, kurią „Bizkailur“ sumokėjo už įsigytą žemę pagal Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio ii punktą.
b)
visos „Bizkailur“ patirtos išlaidos pritaikant žemės sklypą, kurio bendras mažiausias plotas - 101 403 m2, pramoniniam naudojimui, kaip nustatyta Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio iii punkte.
(154)
Susitarimo dėl būstų atveju pagalbą sudaro pelnas, kurį „Habidite“ ir grupė „Afer“ būtų gavusios, jei jos būtų pardavusios „Diputación“ ir „Bizkailur“ užsakytų 1 500 būstų, t. y. kainos, kuria pastaroji būtų pardavusi šiuos būstus pagal Susitarimo dėl būstų nuostatas, ir „Habidite“ patirtų būstų statybos sąnaudų skirtumas.
(155)
Remiantis turima informacija neįmanoma tiksliai nustatyti pagal susitarimus dėl žemės ir būstų suteiktos pagalbos sumos. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pagalba nebuvo išmokėta ir todėl nereikia jos susigrąžinti, šiame sprendime nebūtina tiksliai nustatyti pagalbos sumą.
(156)
Komisija taip pat pabrėžia, kad pagal susitarimus dėl žemės ir būstų suteikta neteisėta pagalba. Pagal abu susitarimus suteikta pagalba 2006 m. gruodžio 15 d. skirta pažeidžiant Sutartyje nustatytą išankstinio pranešimo prievolę. Remiantis teismo praktika byloje CELF/SIDE (56), vėliau pranešus apie abu susitarimus arba patvirtinus dalinį pagal Susitarimą dėl žemės suteiktos pagalbos (neviršijant didžiausios leistinos 10,5 mln. eurų sumos) suderinamumą su Sutartimi nepanaikinamas neteisėtas pagalbos pobūdis. Komisija reikalauja Ispanijos valdžios institucijų padaryti visas būtinas teisines išvadas dėl neteisėto pagalbos, suteiktos pagal susitarimus dėl žemės ir būstų, pobūdžio.
(157)
Pagal 1998 m. gaires ir 2002 m. daugiasektorę programą Susitarimu dėl žemės suteikta pagalba, neviršijanti didžiausios leistinos 10,5 mln. eurų sumos, yra suderinama su Sutartimi. Šią leistiną sumą viršijanti pagalbos, suteiktos pagal Susitarimą dėl žemės, dalis yra nesuderinama su Sutartimi.
(158)
Pagal Susitarimą dėl būstų suteikta pagalba yra veiklai skirta pagalba, kuri pagal 1998 m. gairių 4.15 punktą yra visiškai nesuderinama su Sutartimi.
(159)
Šio sprendimo išvados dėl pagalbos pagal Susitarimą dėl žemės yra susijusios su regionine pagalba, kurią 2008 m. tam pačiam investiciniam projektui skyrė Baskijos vyriausybė. Komisija nurodo, kad šio investicinio projekto darbai prasidėjo 2007 m. gegužės mėn., t. y. prieš pateikiant prašymą dėl 2008 m. regioninės pagalbos.
(160)
Pagal susitarimus dėl žemės ir būstų suteiktos pagalbos gavėjai yra „Habidite Technologies País Vasco S.A.“ ir grupė „Afer“ (susitarimų dėl žemės ir būstų susitariančios šalys), kurie yra susiję pagal 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijos dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo priedo 3 straipsnio 2 ir 3 dalis (57),
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pagal abu susitarimus, kuriuos 2006 m. gruodžio 15 d. sudarė „Diputación Foral de Bizkaia“ bei „Bizkailur S.A.“ ir „Habidite Technologies País Vasco S.A.“ bei grupė „Afer“ ir apie kuriuos 2009 m. balandžio 15 d. pranešė Ispanijos Karalystė, suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
2 straipsnis
Pagal abu susitarimus suteikta pagalba yra neteisėta, nes ji buvo skirta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytą išankstinio pranešimo prievolę.
3 straipsnis
Pagal Susitarimą dėl žemės suteiktą pagalbą sudaro:
a)
be palūkanų „Diputación“ ir „Bizkailur“ suteikta paskola, atitinkanti bendras žemės įsigijimo išlaidas, kuri po ketverių metų mokėjimo atidėjimo laikotarpio turi būti grąžinta sumokant keturias vienodas (po 25 proc.) įmokas be palūkanų. Minėtos paskolos be palūkanų GSE būtų buvęs 13,41 proc. „Bizkailur“ patirtų faktinių šiam projektui skirtos žemės įsigijimo išlaidų, pagal Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio ii punktą;
b)
faktinės išlaidos, kurias būtų patyrusi „Bizkailur“, pramoniniam naudojimui pritaikydama šiam projektui įsigytą žemės sklypą, kurio bendras mažiausias plotas - 101 403 m2, pagal Susitarimo dėl žemės antros dalies 1 straipsnio iii punktą.
4 straipsnis
Pagal Susitarimą dėl žemės suteiktą pagalbą sudaro pelnas, kurį „Habidite“ ir grupė „Afer“ būtų gavusios, jei jos būtų pardavusios „Diputación Foral de Bizkaia“ ir „Bizkailur S.A.“ užsakytų 1 500 būstų pagal šį susitarimą. Šis pelnas - tai kainos, kurią „Habidite“ būtų gavusi iš „Bizkailur“ pagal šio susitarimo A straipsnio e punktą, ir „Habidite“ patirtų 1 500 būstų statybos išlaidų skirtumas.
5 straipsnis
Remiantis 1998 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis ir 2002 m. daugiasektorine regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa pagal Susitarimą dėl žemės suteikta pagalba, neviršijanti didžiausios leistinos 10,5 mln. eurų sumos, yra suderinama su Sutartimi. Šią ribą viršijanti pagalba yra nesuderinama su Sutartimi.
6 straipsnis
Remiantis 1998 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 4.15 punktu pagal Susitarimą dėl būstų suteikta pagalba yra veiklai skirta pagalba, todėl ji yra nesuderinama su Sutartimi.
7 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.