РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1036/2010
2010 m. lapkričio 15 d.
kuriuo importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2010 m. vasario 17 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A miltelių inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2010 m. sausio 4 d. gavus skundą, kurį pateikė Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ir Zeolite Mira Srl Unipersonale (toliau - skundo pateikėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungoje pagaminamų ceolito A miltelių. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, importuotojams, naudotojams, kitoms žinomoms susijusioms šalims ir Bosnijos ir Hercegovinos atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Skundo pateikėjai, Sąjungos gamintojai, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą 2009 m. sausio 1 d.-2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, susijusią su nagrinėjamuoju produktu (kaip toliau apibrėžta 2.1 dalyje).
(6)
Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami aštuoni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko keturis Sąjungos gamintojus, kurių gamybos ir (arba) pardavimo apimtys Sąjungoje yra didžiausios.
(7)
Kaip toliau paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik trys nesusiję importuotojai. Tačiau vienas iš šių importuotojų neimportavo ir (arba) nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl atsižvelgiant į nedidelį importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga.
(8)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims nesusijusiems importuotojams ir (arba) naudotojams.
(9)
Atsakymus pateikė eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, įskaitant jos susijusias bendroves, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys nesusiję Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai.
(10)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Ispanija,
-
MAL Magyar Aluminium, Aika, Vengrija,
-
PQ Silicas BV, Eisdenas, Nyderlandai,
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija,
Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai
-
Reckitt Benckiser Group, Slau, JK ir Mira, Italija,
-
Henkel AG, Diuseldorfas, Vokietija,
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostricas, Vokietija,
Eksportuojantys Bosnijos ir Hercegovinos gamintojai
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornikas,
-
Alumina d.o.o., Zvornikas (susijęs su minėtu eksportuojančiu gamintoju),
Susijęs Sąjungos importuotojas
-
AB Kauno tiekimas, Kaunas, Lietuva.
1.3. Tiriamasis laikotarpis
(11)
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos buvo nagrinėjamas 2009 m. sausio 1 d.-2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(12)
Nagrinėjamasis produktas - ceolito A milteliai, taip pat vadinami ceolito NaA milteliais arba ceolito 4A milteliais (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00.
(13)
Nagrinėjamasis produktas skirtas naudoti galutinio vartojimo produktuose kaip aktyvusis priedas, naudojamas gaminant skalbimo miltelius ir vandens minkštiklius.
2.2. Panašus produktas
(14)
Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Bosnijos ir Hercegovinos vidaus rinkoje parduodamas produktas, Sąjungos gamintojų gaminamas ir parduodamas Sąjungoje produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi, todėl jie laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
(15)
Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė teigė, kad nagrinėjamojo produkto, kurį kartu eksportuoja Fabrika Glinice Birac AD ir jos susijusi bendrovė Alumina d.o.o. (toliau - grupė Birac), gamybos sąnaudos, gamybos procesai ir kokybė skiriasi nuo kai kurių Sąjungos gamintojų gaminamo panašaus produkto. Taip pat tvirtinta, kad grupės Birac gamybos procesas grindžiamas ne aliuminio trihidratu, o iš aliuminio gaunamu aliuminio oksido tirpalu, o gamyba Sąjungoje dažniausiai grindžiama hidrato kristalais, kurie kaitinant ir pridedant natrio šarmo, vėl virsta skysčiu, skirtu ceolito suspensijai gaminti. Dėl minėtų argumentų pažymima, kad grupės Birac pateikta informacija neprieštarauja nustatytiems faktams, kad nepriklausomai nuo bet kokių tariamai skirtingų gamybos procesų, sąnaudų ar kokybės, nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi.
3. ATRANKA
3.1. Sąjungos gamintojų atranka
(16)
Aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių pardavimo apimtis sudaro 50 % Sąjungos gamintojų pardavimo rinkoje apimties, atsakė į pranešime apie inicijavimą nurodytą prašymą pateikti duomenis atrankai atlikti. Iš pradžių buvo atrinkti penki didžiausi Sąjungos gamintojai. Tačiau viena bendrovė nusprendė nutraukti bendradarbiavimą. Todėl atliekant šį tyrimą atrinkti likusieji keturi Sąjungos gamintojai.
(17)
Per TL šių keturių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sudarė apie 37 % bendros Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir daugiau kaip 75 % aštuonių gamintojų, kurie atliekant atranką pateikė duomenų, pardavimo apimties. Laikyta, kad šie keturi atrinkti gamintojai, palyginti su visais Sąjungos gamintojais, buvo tipiški.
(18)
Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė tvirtino, kad trys Sąjungos gamintojai (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ir Industrias Quimicas del Ebro SA) turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Tvirtinta, kad šios bendrovės pateikė nekonfidencialius atsakymus į perspėjimo raštus praėjus kelioms dienoms po nustatyto termino. Dėl to, kas nurodyta pirmiau, pažymima, kad minėtos šalys informaciją pateikė laiku ir tai jokiais būdais nesudarė kliūčių tyrimo eigai ar šalių teisėms į gynybą.
(19)
Taip pat teigta, kad vienas Sąjungos gamintojas (MAL Magyar Aluminium) savo atsakyme dėl atrankos nepaminėjo, kad jis buvo susijęs su kitu Sąjungos gamintoju (Silkem d.o.o.). Pastaroji bendrovė nebuvo atrinkta ir nebuvo įtraukta į MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakymus. Todėl tvirtinta, kad abu Sąjungos gamintojai turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Komisijos tarnybos apie šių šalių ryšį žinojo, kai buvo pateiktas skundas, o viena iš dviejų bendrovių jį nurodė atsakyme dėl atrankos. Be to, ryšys buvo atskleistas MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakyme. Galiausiai reikėtų patikslinti, kad Silkem d.o.o. ir MAL Magyar Aluminium visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Dėl Silkem d.o.o.: bendrovė pateikė duomenų atliekant atranką, tačiau nebuvo atrinkta, todėl jos nebuvo prašyta užpildyti klausimyną. Dėl MAL Magyar Aluminium: bendrovei nereikėjo pateikti jungtinio atsakymo įtraukiant Silkem d.o.o., nes Silkem d.o.o. yra atskiras juridinis vienetas.
3.2. Nesusijusių importuotojų atranka
(20)
Tik trys nesusiję importuotojai atsakė į prašymą pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją, reikalingą atrankai atlikti. Vėliau nustatyta, kad viena iš šių bendrovių neimportavo arba nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atranka nebūtina.
4. DEMPINGAS
4.1. Normalioji vertė
(21)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia patikrino, ar kiekvieno iš dviejų grupės Birac eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.
(22)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai.
(23)
Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos vidaus rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos.
(24)
Minėtos analizės rezultatai rodo, kad visas abiejų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, turint omenyje, kad grynoji vieneto pardavimo kaina viršijo apskaičiuotąsias vieneto gamybos sąnaudas.
(25)
Kadangi produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.
(26)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau - PBA išlaidos) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.
4.2. Eksporto kaina
(27)
Kadangi visas eksportas į Sąjungą buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Pakoreguota perpardavimo pirmajam nepriklausomam Sąjungos pirkėjui kaina siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, įskaitant muitus ir mokesčius, taip pat pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Dėl PBA išlaidų: naudoti susijusio importuotojo duomenys apie patirtas PBA išlaidas. Kadangi nesusiję importuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, remiantis naudotojų, kurie TL taip pat importavo nagrinėjamąjį produktą, pateikta informacija, naudotas 5 % pagrįstas pelno dydis.
(28)
Grupė Birac teigė, kad jos susijusio importuotojo funkcijos buvo panašesnės į eksporto departamento nei importuotojo funkcijas, todėl eksporto kaina turėtų būti apskaičiuojama ne pagal minėto reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis eksporto kainomis. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina nustatoma remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina, kai nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams perparduoda su eksportuojančios šalies eksportuotoju susijusios bendrovės. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijusi bendrovė yra įsteigta Sąjungoje. Ji, inter alia, tvarko pirkėjų užsakymus ir grupės Birac pagaminto nagrinėjamojo produkto sąskaitas faktūras. Be to, nustatyta, kad grupė Birac parduoda nagrinėjamąjį produktą susijusiai Sąjungos bendrovei, kuri jį perparduoda nepriklausomiems ES pirkėjams. Todėl šis argumentas turi būti atmestas. Pažymėtina, kad tai, jog susijusi bendrovė atlieka tam tikras funkcijas iki importo, nereiškia, kad eksporto kaina negali būti apskaičiuota remiantis perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui kaina atliekant būtinus koregavimus pagal 2 straipsnio 9 dalį.
4.3. Palyginimas
(29)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Buvo atlikti atitinkami koregavimai, susiję su transporto, pervežimo, draudimo ir kredito išlaidomis, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti įrodymais.
4.4. Dempingo skirtumas
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas abiem eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.
(31)
Abiejų eksportuojančių gamintojų individualūs dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti remiantis į Sąjungą eksportuotais kiekiais, ir gautas grupės Birac dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 28,1 %.
(32)
Remiantis skunde ir bendradarbiaujančių eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupės pateikta informacija, Bosnijoje ir Hercegovinoje nėra kitų žinomų nagrinėjamojo produkto gamintojų. Todėl Bosnijai ir Hercegovinai nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vienintelei bendradarbiaujančiai eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei nustatytam dempingo skirtumui.
5. ŽALA
5.1. Įvadinės pastabos
(33)
Primenama, kad šiuo atveju yra tik vienas eksportuojantis Bosnijos gamintojas (grupė Birac). Todėl, siekiant apsaugoti privačią verslo informaciją, negalima pateikti konkrečių duomenų apie importo apimtis, importo kainas, rinkos dalis, Sąjungos gamybą ir pardavimo apimtis. Tokiomis aplinkybėmis rodikliai pateikiami indeksuota forma arba pagal skalę.
(34)
Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
5.2. Sąjungos suvartojimas
(35)
Pirminiame tyrimo etape Sąjungoje suvartojamo kiekio apskaičiavimas buvo grindžiamas skunde pateiktais duomenimis ir papildytas patikrintais duomenimis, kuriuos pateikė tyrime dalyvaujantys gamintojai, importuotojas ir (arba) naudotojai. Šie duomenys nusiųsti visoms suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas. Pastabų, užginčijančių Sąjungos suvartojimo duomenis, negauta.
(36)
Todėl Sąjungos suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Sąjungoje parduotu Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu, Sąjungoje parduotu kito žinomo Sąjungos gamintojo pagamintu panašaus produkto kiekiu ir iš trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu.
(37)
Taigi Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Tonos
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Šaltinis: skundas ir klausimyno atsakymai.
(38)
Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 7 %. Tai rodo, kad buvo laipsniškai mažinamas nagrinėjamojo produkto, kurį naudotojai deda į pagrindinius produktus, kaip antai, skalbimo priemones, kiekis. Tai taip pat rodo, kad vis daugiau vartotojų pramonės produktų gaminama nebenaudojant ceolito.
5.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
5.3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis
(39)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo 359 %.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Importo apimtis
100
73
68
252
459
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.
(40)
2005-2008 m. vidutinė importo kaina nekito, o per TL padidėjo apie 10 %. Tai iš esmės lėmė pagerėjusi ES rinkos padėtis, leidusi visiems gamintojams didinti nagrinėjamojo produkto kainas.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Vidutinė importo kaina (CIF)
100
100
102
99
109
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.
(41)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamosios šalies importo rinkos dalis išaugo beveik keturgubai ir per TL sudarė 10-15 % rinkos dalies.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Bosnijos ir Hercegovinos rinkos dalis
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeksas: 2005 m. = 100
100
68
59
259
495
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.
5.3.2. Importo dempingo kainomis poveikis kainoms
(42)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis vidurkiu eksportuojančio Bosnijos gamintojo importo kainos buvo palygintos su Sąjungos pramonės kainomis per TL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų grynųjų kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis. Neatsižvelgta į jokius muitus, nes per TL eksportuojančiam Bosnijos gamintojui buvo taikoma 0 % lengvatinė muito norma.
(43)
Nustatytas Sąjungos pramonės kainų procentu išreikštas svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 20-25 %.
5.4. Sąjungos pramonės padėtis
5.4.1. Preliminarios pastabos
(44)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei.
(45)
Rodikliai, susiję su makroekonominiais elementais (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir t. t.), yra grindžiami Komisijos tarnybų nustatytais duomenimis ir buvo nusiųsti suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas, kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje. Šių rodiklių duomenys susiję su visais Sąjungos gamintojais. Kai naudojami su visais Sąjungos gamintojais susiję duomenys, toliau pateikiamų lentelių šaltinyje nurodomi makro duomenys. Kiti rodikliai grindžiami patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Šie rodikliai nurodomi kaip mikro duomenys. Dėl makro duomenų eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad dėl nesutarimų, susijusių su atitinkamu KN kodu, naudotu klasifikuojant produktą, abejojama, ar šie duomenys yra patikimi. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad žalos rodikliams tariami nesutarimai dėl KN kodų jokio poveikio neturėjo. Primenama, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis buvo pateikta pranešime apie inicijavimą. Ši apibrėžtis yra aiški ir nepalieka jokių neteisingo aiškinimo galimybių. Kadangi pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad KN kodas pateikiamas tik kaip informacija, suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją remiantis produkto apibrėžtimi nepriklausomai nuo KN kodų. Be to, primenama, kad eksportuojantis Bosnijos gamintojas neužginčijo informacijos apie Sąjungos suvartojimą. Didžioji informacijos apie importą dalis buvo tiesiogiai gauta iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo duomenų, o likusi dalis buvo susijusi su nedideliu importuojamo produkto kiekiu iš kitų šalių. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad nebuvo pateikta jokių konkrečių įrodymų, pagrindžiančių teiginį dėl nepatikimų duomenų, šis argumentas turėjo būti atmestas.
5.4.2. Žalos rodikliai
Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Gamyba
100
108
114
90
86
Pajėgumai
100
99
104
100
100
Pajėgumų naudojimas
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(46)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 14 %. 2008-2009 m. Sąjungos gamintojas (Sasol Italy SpA) visiškai nutraukė gamybą. Be to, Henkel AG nutraukė ceolito suspensijos gamybą (tai - ne nagrinėjamasis produktas, o skysto pavidalo pakaitalas). Tam tikru mastu dėl šių pokyčių pagerėjo likusių gamintojų padėtis.
(47)
Nepaisant minėtų pokyčių, remiantis pramonės dažniausiai naudojamu apskaičiavimo metodu, pajėgumai išliko pakankamai stabilūs per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau atlikus atrinktų gamintojų patikrinimą paaiškėjo, kad šiai pramonei taikomo pajėgumų apskaičiavimo rezultatai gali svyruoti priklausomai nuo nagrinėjamojo produkto rinkos ir kitų produktų, kurie gali būti gaminami naudojant tą pačią įrangą, rinkos santykinės sėkmės.
(48)
Remiantis pateiktais duomenimis, pajėgumų naudojimas sumažėjo 14 %. Be to, šis dydis niekada nepasiekė 80 %, o tai rodo tam tikrą pajėgumų perteklių. Šis klausimas bus toliau aptariamas nagrinėjant priežastinį ryšį.
Atsargos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Atsargos metų pabaigoje
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(49)
Sąjungos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis ir nekito. Buvo tikimasi, kad gaminant panašų produktą bus įvykdomi užsakymai, todėl visada buvo laikoma kuo mažiau atsargų. Dėl šios priežasties jos nebuvo svarbus veiksnys atliekant šį tyrimą.
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Pardavimo ES apimtis
100
108
116
93
82
Rinkos dalis
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Rinkos dalies indeksas
100
101
101
96
89
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(50)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 18 %.
(51)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 11 %.
Pardavimo kainos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Vidutinė pardavimo kaina (EUR/tona)
292
306
315
332
354
Šaltinis: mikro duomenys.
(52)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims ES kaina padidėjo 21 %. Apskritai, tai rodo didesnes žaliavų ir energijos kainas, todėl atskirai vertinant šis aspektas nėra laikomas svarbiu veiksniu.
Pelningumas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Ikimokestinio pelno dydis
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Šaltinis: mikro duomenys.
(53)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pelningumas buvo nedidelis. Tokia padėtis susidarė dėl to, kad ji negalėjo kelti kainų dėl skirsnyje „Priežastinis ryšys“ aptariamų priežasčių, visų pirma dėl padidėjusio importo dempingo kainomis kiekio. Taip pat ši padėtis susidarė dėl mažo pajėgumų naudojimo, paaiškinto 47 konstatuojamojoje dalyje.
(54)
2005-2008 m. Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo, o 2008 m. tapo nuostolingu. Per TL jis pagerėjo iki aukščiausio lygio per nagrinėjamąjį laikotarpį, tačiau vis tiek nesiekė 5,9 % pelningumo, kurį pramonė būtų galėjusi pasiekti, jei nebūtų importo dempingo kainomis (žr. 67 konstatuojamąją dalį).
(55)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad 2009 m. Sąjungos gamintojų pelningumas buvo didelis. Šis teiginys pagrįstas ne aiškiais įrodymais, bet „viešai pateikiama informacija“. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2009 m. pasiektas pelningumo lygis buvo išskirtinis ir neilgalaikis, atsižvelgiant į spartų dideliais kiekiais ir mažomis dempingo kainomis eksportuojančių Bosnijos gamintojų veržimąsi į rinką. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2010 m. pelningumas greičiausiai sumažės iki 2008 m. lygio.
(56)
Minėtus teiginius nagrinėjo Komisijos tarnybos. Juos nagrinėjant didžiausias dėmesys buvo skiriamas žaliavų ir pardavimo sąnaudoms, kainoms, kaip nurodyta atitinkamose sutartyse. Nustatyta, kad 2009 m. Sąjungos pramonė gavo naudos dėl tam tikrų laikinų veiksnių, dėl kurių padidėjo jos pelningumas nepaisant didelės apimties importo dempingo kainomis:
i)
atrinkti gamintojai gavo atitinkamos naudos dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties kitiems dviems Sąjungos gamintojams nutraukus gamybą, kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje;
ii)
nors nuo 2008 m. žaliavų kainos apskritai didėjo, kai kurie atrinkti gamintojai gavo naudos iš metinių žaliavų sutarčių, dėl kurių sumažėjo padidėjusių kainų poveikis;
iii)
2009 m. vienas atrinktas gamintojas, restruktūrizavęs savo grupę, gerokai sumažino savo finansines sąnaudas.
(57)
Taigi nagrinėjant pelno dydžio raidą vis dar matyti daroma žala, nes pelnas galėjo būti daug didesnis, jei nebūtų importo dempingo kainomis.
Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Investicijos (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Grynojo turto grąža
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Šaltinis: mikro duomenys.
(58)
Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos buvo nedidelės, nors Sąjungos pramonė aiškino, kad investicijų grąža buvo per maža, norint pagrįsti dideles investicijas į nagrinėjamąjį produktą.
(59)
Investicijų grąža, išreikšta Sąjungos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. Pažymėtina, kad susijęs grynasis turtas iš esmės jau buvo sumažėjęs.
(60)
Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srauto padėtis taip pat atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. 2008 m. grynųjų pinigų srauto padėtis buvo kritiška, nes pardavimo apimties nuostolius padidino tai, kad gamintojai turėjo toliau laikytis sutartinių įsipareigojimų pirkti žaliavas.
(61)
Klausimo dėl pajėgumo padidinti kapitalą Sąjungos pramonė neiškėlė.
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Užimtumas (etatai)
241
241
253
244
221
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Vieno darbuotojo našumas
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Šaltinis: mikro duomenys, išskyrus užimtumą (makro duomenys).
(62)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų darbuotojų, susijusių su panašiu produktu, skaičius, kaip ir gamybos ir pardavimo apimtis, sumažėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo atsižvelgiant į infliacijos augimą.
(63)
Našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 %, kai pardavimų apimtis sumažėjo labiau nei užimtumas. Vyraujant šiai neigiamai tendencijai ateityje greičiausiai bus atleista daugiau darbuotojų.
5.4.3. Dempingo dydis
(64)
Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos rinkai negalima laikyti nereikšmingu.
5.5. Išvada dėl žalos
(65)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai patyrė didelę žalą, kuri aiškiai matyti atlikus jos gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies, užimtumo ir našumo tendencijų analizę.
(66)
Kalbant apie kainas ir pelningumą, taip pat esama žalos aspektų. Tačiau tai analizuoti buvo sudėtinga dėl padidėjusių žaliavos ir energijos kainų, kurios turėjo įtakos nagrinėjamojo produkto kainoms. Visi pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų žalos rodikliai 2005-2008 m. pablogėjo. 2008 m. buvo itin sudėtingi pramonei, visų pirma dėl to, kad bendrovės privalėjo laikytis žaliavų sutarčių įsipareigojimų, o jų pardavimų apimtys sumažėjo daugiau nei 20 %.
(67)
2009 m. pagerėjus rinkos padėčiai ir padidėjus kainoms, pagerėjo pelningumas, tačiau, kaip paaiškinta 56 konstatuojamojoje dalyje, akivaizdu, kad tai buvo laikinas atsigavimas ir kad 2009 m. rinkos padėtis greičiausiai nepasikartos. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad net 2009 m. pelningumo lygis nepasiekė 5,9 % įprastu laikomo šios pramonės pelno.
(68)
Buvo vertinama žala visai Sąjungos pramonei (makroekonominiai rodikliai), nors nagrinėjant kai kuriuos rodiklius įvertinti tik atrinkti gamintojai (mikroekonominiai rodikliai). Jokių reikšmingų mikro ir makro rodiklių skirtumų nenustatyta.
(69)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai nustatoma, kad žalą patyrė didžioji Sąjungos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įvadas
(70)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija ištyrė, ar importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies padarė Sąjungos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
6.2. Importo dempingo kainomis poveikis
(71)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš nagrinėjamosios šalies išaugo beveik 400 % ir užėmė didelę rinkos dalį, t. y. jis padidėjo nuo mažiau nei 5 % iki 10-15 %. Tuo pačiu metu tiesiogiai ir palyginamai blogėjo Sąjungos pramonės, kaip vienintelio kito svarbaus ES rinkos dalyvio, nes importas iš kitų šaltinių nebuvo reikšmingas, ekonominė padėtis.
(72)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainomis rinkos dalis padidėjo tuo metu, kai ES suvartojimas sumažėjo 7 %.
(73)
Per TL dėl didėjančios importo dempingo kainomis apimties Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 20-25 %. Galima pagrįstai daryti išvadą, kad dėl tokio padidėjusio importo mažėjančioje rinkoje 2008-2009 m. mažėjo kainos. Tokį importo dempingo kainomis poveikį kainoms padidino tai, kad daugiausia pardavimas buvo vykdomas pagal metines sutartis. Todėl Bosnijos importas dempingo kainomis, nepaisant padidėjusių žaliavų kainų, galėjo būti naudojamas didmeninio pardavimo kainų augimui slopinti. 2009 m. šis poveikis buvo sušvelnintas, tačiau nepakankamai, kad visa pramonė galėtų pasiekti įprastą 5,9 % pelno lygį.
(74)
Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo importo tokiomis dempingo kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Sąjungos pramonės parduodamas ir pagaminamas kiekis, rinkos dalis ir kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis turėjo lemiamo poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Sąjungos gamintojų eksporto veikla
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Sąjungos pramonės pardavimas eksportui
100
108
90
57
121
Indeksas: 2005 = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(75)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis padidėjo, tačiau vidutiniškai sudarė tik apie 10 % gamybos. Atrinktų gamintojų eksportas padidėjo ir iš dalies kompensavo sumažėjusias ES pardavimo apimtis.
(76)
Todėl Sąjungos gamintojų eksporto veikla padėjo išsaugoti verslą ir nebuvo susijusi su patirta materialine žala.
6.3.2. Importas iš trečiųjų šalių
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nereikšmingas ir negalėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei daroma žala. Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad Sąjungos gamintojai prarado rinkos dalį dėl importo iš Kinijos ir Korėjos, tačiau šis teiginys nepagrįstas tikrais faktais, nes importas iš šių šalių buvo nedidelis.
6.3.3. Suvartojimo mažėjimo poveikis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
ES suvartojimas tonomis
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Šaltinis: makro duomenys.
(78)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas sumažėjo apytiksliai 24 000 tonų (7 %), tai rodo, kad skalbimo priemonių pramonė, siekdama pakeisti nagrinėjamąjį produktą, savo mišiniuose palaipsniui naudojo daugiau alternatyvių produktų. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl to buvo „sukaupta perteklinių atsargų, atšaukiami užsakymai ir gaunama mažiau pelno“.
(79)
Pažymėtina, kad nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje du gamintojai ES rinkoje nutraukė gamybą, todėl pajėgumai buvo pakoreguoti, siekiant kompensuoti suvartojamo kiekio mažėjimą. Be to, kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje, atsargų kiekis buvo nedidelis ir nekito, o tai reiškia, kad gamyba buvo pritaikyta prie mažesnio suvartojamo kiekio.
(80)
Taigi, nors negalima neigti, kad dėl suvartojamo kiekio mažėjimo Sąjungos gamintojai patyrė žalos, manoma, kad šis poveikis nėra svarbus.
6.3.4. Investicijų poveikis
(81)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad žala buvo daroma dėl REACH teisės aktų laikymosi. Vis dėlto, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto investicijų lygį nagrinėjamuoju laikotarpiu, tai negalėjo būti labai susiję su daroma žala. Be to, su REACH susijusios sąnaudos buvo nedidelės.
6.3.5. Žaliavų ir energijos sąnaudų didėjimo poveikis
(82)
Kai kurios šalys teigė, kad padidėjusios žaliavų ir energijos sąnaudos susijusios su žala. Iš tikrųjų šios sąnaudos iš esmės labai išaugo 2008 m. Tai, be abejonės, turėjo tam tikro poveikio tų metų pelningumui, nes sąnaudos padidėjo mažėjant pardavimo apimčiai. Tačiau tam tikru mastu dėl padidėjusių energijos sąnaudų buvo didinamos pardavimo kainos, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, nors importo dempingo kainomis daromas kainų smukdymo poveikis kliudė joms augti iki reikiamo lygio.
(83)
Todėl manoma, kad žaliavų ir energijos sąnaudų didėjimas su patiriama žala nebuvo susijęs.
6.3.6. Pajėgumų poveikis
(84)
Perteklinių pajėgumų ir mažo pajėgumų naudojimo klausimai aptarti 46 konstatuojamojoje dalyje. Pajėgumų poveikis pelningumui turi būti vertinamas atsižvelgiant į struktūrines šios pramonės savybes ir į importą dempingo kainomis. Poveikis pelningumui daromas dėl didelių fiksuotų sąnaudų, kurios būtų kompensuojamos, jei naudojimas būtų didesnis.
(85)
Tačiau pertekliniais pajėgumais ir mažo pajėgumų naudojimu galima iš dalies paaiškinti kai kuriuos Sąjungos gamintojų patiriamos žalos neigiamus rodiklius, tačiau negalima paaiškinti didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Todėl dėl šių aspektų labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta.
6.3.7. Pasaulinės kreditų krizės ir (arba) bendros ekonomikos krizės poveikis
(86)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad pasaulinė kreditų krizė ir bendra ekonomikos krizė susijusios su žala. Iš tikrųjų 2008-2009 m. nagrinėjamojo produkto suvartojimas sumažėjo, kai prasidėjo šios krizės.
(87)
Tačiau tuo negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos gamintojų rinkos dalis gerokai sumažėjo 2009 m., o Bosnijos importo užimama rinkos dalis padidėjo ir priverstinai sumažino ES kainas daugiau nei 20 %. Todėl, nors sumažėjęs suvartojimas 2008-2009 m. savaime turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei, labai išaugęs importas iš Bosnijos ir Hercegovinos turėjo daug reikšmingesnio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai ir, priverstinio kainų mažinimo atžvilgiu, kainoms. Taigi dėl krizės labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys nenutrūksta.
6.3.8. Visos naudotojų pramonės poveikis
(88)
Nors per TL nagrinėjamąjį produktą gamino daugiau nei 10 bendrovių, pagrindinę naudotojų pramonę (skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių gamintojai) iš esmės sudarė keturios didelės grupės (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ir Unilever). Du pagrindiniai bendradarbiaujantys naudotojai nupirko beveik 40 % nagrinėjamojo produkto ES. Centralizuotai pirkdamos šios keturios grupės iš tikrųjų gali išlaikyti mažas nagrinėjamojo produkto kainas.
(89)
Tačiau tai nėra naujas reiškinys - jis buvo daugelį metų. Todėl vėl negalima paaiškinti labai didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Taigi dėl šio veiksnio labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(90)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamasis importas dempingo kainomis padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei.
(91)
Be importo dempingo kainomis išnagrinėta daug veiksnių, tačiau nė vienu iš jų nebuvo galima paaiškinti su rinkos dalimi, gamyba ir pardavimo apimtimi susijusių reikšmingų nuostolių 2008-2009 m. laikotarpiu, kuris sutapo su importo dempingo kainomis apimties didėjimu.
(92)
Atsižvelgiant į minėtą analizę, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Bendrosios pastabos
(93)
Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonės nebūtų taikomos.
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(94)
Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kainomis. Dėl padidėjusios importo dempingo kainomis apimties pastaraisiais metais sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje, be to, prarasta rinkos dalis. Tai neleido Sąjungos pramonei pasiekti panašių pelningumo lygių, kuriuos pasiekė kitų produktų atžvilgiu.
(95)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis didėja tiesiogiai Sąjungos pramonės sąskaita. Nepaisant Sąjungos gamintojų atliktos restruktūrizacijos (dvi bendrovės nutraukė gamybą), padėtis nepagerėjo. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ceolito A milteliai yra svarbus produktas atrinktų bendrovių apyvartai ir sudaro iki 30 % jų pardavimo apyvartos. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis tikrai toliau blogėtų. Jas nustačius importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Sąjungos pramonė galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis.
(96)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
7.3. Importuotojų interesai
(97)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį buvo išnagrinėtas galimas priemonių poveikis importuotojams. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad apie save pranešę nesusiję importuotojai yra ir naudotojai. Todėl su jais susijusi analizė yra pateikiama atitinkamame skirsnyje dėl naudotojų interesų.
7.4. Naudotojų ir vartotojų interesai
(98)
Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokių pastabų. Todėl nagrinėtas tik priemonių poveikis naudotojams.
(99)
Klausimynai buvo nusiųsti 8 žinomiems naudotojams. Tačiau reikšmingas pastabas pateikė tik du iš jų. Todėl Sąjungos interesų analizė grindžiama šių dviejų pakankamai didelių naudotojų, kurie kartu suvartoja beveik 40 % Sąjungoje suvartojamo kiekio, atsakymais.
(100)
Du bendradarbiaujantys Sąjungos naudotojai yra dideli Sąjungos skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių pramonės dalyviai. Jie abu prieštaravo priemonių nustatymui.
(101)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad kalbant apie bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų suvartojamą kiekį, mažiau nei trečdalis jo importuojama iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo. Likusi dalis gaunama vykdant pirkimą iš Sąjungos gamintojų, kurie yra svarbiausias bendradarbiaujančių naudotojų tiekimo šaltinis. Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų mažą pajėgumų naudojimą, kaip paaiškinta 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, galima teigti, kad nustačius priemones pasiūla nesumažės ir kainos nebus didinamos.
(102)
Be to, kaip minėta pirmiau, paaiškėjo, kad Sąjungos naudotojų pramonė jau pradėjo nagrinėti importo iš Kinijos galimybę. Tai, kad tokia galimybė yra ir laikoma patikima, rodo, jog nustačius priemones tikrai nebus nagrinėjamojo produkto trūkumo.
(103)
Taip pat įvertinta galutinių produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, apyvarta. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad abiem atvejais atitinkami produktai sudaro mažiau nei 10 % jų apyvartos.
(104)
Taip pat tirta nagrinėjamojo produkto, pridėto į galutinių produktų sudėtį, procentinė dalis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai tokios procentinės dalys yra labai nedidelės (vidutiniškai mažiau nei 5 % visų sąnaudų), todėl nagrinėjamasis produktas nesudaro labai svarbios galutinių produktų sąnaudų dalies.
(105)
Komisija taip pat išnagrinėjo, ar nustačius priemones būtų daromas reikšmingas neigiamas finansinis poveikis šių dviejų naudotojų padėčiai. Komisija nustatė du scenarijus, t. y. blogiausio atvejo scenarijų ir realistiškesnį scenarijų.
(106)
Pagal blogiausio atvejo scenarijų daroma prielaida, kad ir importo, ir Sąjungos kainos padidėtų iki muito dydžio. Tai vidutines naudotojų sąnaudas padidintų mažiau nei 2 %.
(107)
Minėta padėtis turi būti palyginta su bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų pelningumo lygiais. Naudotojų produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, pelningumas yra apytiksliai 11 %, o visų jų produktų pelningumas - daugiau nei 20 %. Atsižvelgiant į tokį pelningumo lygį, net visapusiškas priemonių nustatymas tiek importuojamam produktui, tiek Sąjungos kainoms neturėtų neproporcingo poveikio šių šalių finansinei padėčiai.
(108)
Iš tikrųjų, realistiškesnis scenarijus yra toks, kad nustačius priemones padidėtų tik importo iš Bosnijos ir Hercegovinos kainos, o Sąjungos pramonė gautų naudos iš padidėjusios masto ekonomijos. Iš tiesų, kaip nurodyta pirmiau, nagrinėjamojo produkto tiekimo ES padėtis yra visiškai patenkinama, nes dauguma Sąjungos gamintojų vis dar nenaudoja visų pajėgumų.
(109)
Pažymėtina, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog yra produktų, kuriais būtų galima pakeisti nagrinėjamąjį produktą. Iš tikrųjų yra aišku, kad abu bendradarbiaujantys ir nebendradarbiaujantys naudotojai taip pat gamina skalbimo priemones be nagrinėjamojo produkto. Pagal šį realistiškesnį scenarijų bendradarbiaujančių naudotojų sąnaudos padidėtų vieno procento dalimi. Kitaip tariant, atsižvelgiant į pelningumo rodiklius, priemonių nustatymas turės tik labai nereikšmingo poveikio naudotojams.
(110)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad priemonių nustatymas neturės jokio reikšmingo poveikio naudotojams, todėl labai mažai tikėtina, jog kainos padidėtų vartotojams.
7.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(111)
Apibendrinant, tikimasi, kad Sąjungos pramonei priemonės tikrai būtų naudingos. Iš tikrųjų ji pirmiausia gautų naudos dėl padidėjusios masto ekonomijos, nes dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties ji naudotų daugiau pajėgumų.
(112)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad priemonių nustatymas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis importuojamam produktui neturės reikšmingo poveikio Sąjungos naudotojams ir apskritai atitinka Sąjungos interesus.
8. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(113)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, iš Bosnijos ir Hercegovinos importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(114)
Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Sąjungos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas.
(115)
Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Sąjungos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. Ikimokestinio pelno dydis, naudotas atliekant šį skaičiavimą, buvo 5,9 % apyvartos. Tai buvo visų Sąjungos pramonės produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, pelningumo lygis, kurį ji pasiekė TL. Turint omeny, kad nagrinėjamojo produkto pelningumui neigiamo poveikio turėjo importas dempingo kainomis, yra aišku, kad šis pelno lygis yra apskaičiuotas tinkamai ir nėra per didelis. Taip pat nagrinėta, ar reikėtų naudoti pelno lygį, kurį Sąjungos pramonė pasiekė 2005-2007 m., tačiau pelno lygiai buvo nedideli, vertinant bendrovių pasiektą panašių produktų pelningumą, ir nebuvo laikomi tipiškais perspektyvios pramonės atžvilgiu. Dėl šios priežasties per šiuos 3 metus dėl Bosnijos importo Sąjungos pramonės importo kainos buvo priverstinai sumažintos 10-20 % ir tokie skirtumai turėjo būti labai svarbūs derantis dėl metinių sutarčių. Todėl šie pelno dydžiai negalėjo būti laikomi tipiškais esant įprastai padėčiai ES rinkoje. Tuo remiantis Sąjungos pramonei buvo apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.
(116)
Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Sąjungos pramonės ES rinkoje parduoto produkto vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentu. Taip apskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 31,5 %.
8.2. Laikinosios priemonės
(117)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam Bosnijos ir Hercegovinos kilmės produktui turėtų būti nustatytos antidempingo skirtumui lygios laikinosios antidempingo priemonės.
(118)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito norma Bosnijai ir Hercegovinai yra 28,1 %.
9. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS
(119)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, taip pat vadinamiems ceolito NaA arba ceolito 4A milteliais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00 (TARIC kodas 2842100030), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 28,1 %.
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.