РЕШЕНИЕ № 862/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 22 септември 2010 година
относно участието на Съюза в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS), предприета от няколко държави-членки
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 185 и член 188, втора алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (3) („Седмата рамкова програма“) предвижда участието на Общността в научноизследователски и развойни програми, предприети от няколко държави-членки, включително участие в структури, създадени за изпълнение на тези програми, по смисъла на член 169 от Договора за създаване на Европейската общност („Договор за ЕО“).
(2)
С Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ в изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (4) се насърчава прилагането на мултидисциплинарен подход към научноизследователски теми, свързани с една или повече от темите на Седмата рамкова програма, и във връзка с това инициативата съгласно член 169 от Договора за ЕО в областта на съвместните научни изследвания на Балтийско море се определя като една от областите, подходящи за участие на Общността в съвместно изпълнявани национални научноизследователски програми.
(3)
Екосистемата на Балтийско море - полузатворено европейско вътрешно море, представлява един от най-големите в света басейни от бракична вода и беше сериозно засегната от множество природни и дължащи сe на човешка дейност въздействия, като замърсяване от изхвърлени химически оръжия, например бойни газове от времето на Втората световна война, и от съединения на тежки метали, органични вещества, радиоактивни материали и разливи от мазут и нефт. Освен това развитието на селското стопанство в района на отточния басейн на Балтийско море доведе до прекомерното използване на торове и органични материали, водещи до напреднала еутрофизация, както и до въвеждането в околната среда на чужди за ендемичната среда видове. Липсата на устойчива експлоатация на рибните запаси и изменението на климата водят до загуба на първоначалното биологично разнообразие. Тези фактори, наред с продължаващите човешки дейности - включително инфраструктурните проекти по самия бряг на Балтийско море и в непосредствена близост до него, както и в района на отточния басейн на Балтийско море - и в съчетание с неустойчив в екологично отношение туризъм водят до влошаване на естествената околна среда. Всичко това сериозно намалява способността на Балтийско море да осигурява устойчиво благата и услугите, от които хората имат нужда пряко и косвено за получаване на социални, културни и икономически ползи.
(4)
Европейският съвет от 14 декември 2007 г. изрази загриженост за състоянието на околната среда в Балтийско море, което е отразено в Съобщението на Комисията от 10 юни 2009 г. до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален Комитет и Комитета на регионите относно Стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море. Освен това Съветът прикани Комисията да представи предложение за инициатива съгласно член 169 от Договора за ЕО за региона на Балтийско море.
(5)
Науката следва да допринесе за справяне с тези предизвикателства и за намиране на решения на неотложните екологични проблеми на Балтийско море. Сериозността на сегашното положение обаче налага задълбочаването в качествено и количествено отношение на осъществяваните понастоящем научни изследвания в Балтийския регион чрез разработване и прилагане на напълно интегриран подход, посредством който съответните научноизследователски програми на всички погранични държави могат да бъдат насочени и съсредоточени с цел решаване на сложните и неотложни въпроси по координиран, ефикасен и ефективен начин.
(6)
Понастоящем множество научноизследователски и развойни програми или дейности, предприети поотделно от държави-членки на национално равнище в подкрепа на научноизследователската и развойна дейност в региона на Балтийско море, не са достатъчно координирани на равнището на Съюза, за да се постигне критичната маса, необходима в стратегическите области на научноизследователската и развойна дейност.
(7)
Освен това съществуващите за целите на отделни отрасли структури за научноизследователска дейност, които са се развивали през дългия период на самостоятелна национална политика, са трайно установени в националните системи за управление и препятстват развитието и финансирането на мултидисциплинарните, интердисциплинарните и трансдисциплинарните научни изследвания в областта на околната среда, необходими за справяне с предизвикателствата, свързани с Балтийско море.
(8)
Въпреки че съществува дългогодишна традиция за сътрудничество в областта на научните изследвания за Балтийско море с държави както в Балтийския регион, така и извън него, на съвместните начинания досега липсваха достатъчни финансови ресурси за оптимално използване на научноизследователския потенциал поради неравномерното развитие и различното икономическо състояние на тези държави, а също и поради големите различия в националните планове, теми и приоритети в областта на научните изследвания.
(9)
В работната си програма за 2007-2008 г. от 11 юни 2007 г. за изпълнение на специфичната програма „Сътрудничество“ Комисията предвижда финансова подкрепа за BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS в областта на екологичните изследвания на Балтийско море с цел засилване на сътрудничеството между агенциите за финансиране на научните изследвания на околната среда в Балтийския регион и улесняване на прехода към съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море, която да бъде изпълнена въз основа на член 169 от Договора за ЕО.
(10)
С BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS бяха постигнати като цяло добри резултати и затова е важно да се осигури продължаването на научноизследователските усилия за справяне с непосредствените екологични предизвикателства.
(11)
В съответствие с подхода на Седмата рамкова програма и както бе установено при консултации със заинтересовани страни, осъществени в рамките на BONUS ERA-NET, съществува необходимост от съобразени с политиките научноизследователски програми в Балтийския регион.
(12)
Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“) се договориха заедно да предприемат съвместната научноизследователска и развойна програма за Балтийско море BONUS (наричана по-долу „BONUS“). BONUS цели да окаже подкрепа за научното развитие и иновациите, като предостави необходимата правна и организационна рамка за сътрудничество между балтийските държави в областта на научните изследвания на околната среда в региона на Балтийско море.
(13)
Въпреки че BONUS е до голяма степен съсредоточена върху изследванията на околната среда, тя има пресечни точки с множество свързани научноизследователски програми на Съюза относно широка гама от човешки дейности, които имат съчетано въздействие върху екосистемите, като рибарство, аквакултури, земеделие, инфраструктура (включително в областта на енергетиката), транспорт, обучение и мобилност на научните работници, както и социално-икономически проблеми. BONUS е от голямо значение за редица политики и директиви на Съюза, включително стратегията на Съюза за региона на Балтийско море, общата политика в областта на рибарството, общата селскостопанска политика, Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (5), Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Съюза в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (6), както и за международни ангажименти на Съюза, като плана за действие за Балтийско море на HELCOM („Хелзинкска комисия за защита на водната среда на Балтийско море“). В резултат на това много други области на политиката на Съюза ще имат полза от BONUS.
(14)
Участващите държави се съгласиха Съюзът да се включи в BONUS с цел да се увеличи въздействието ѝ.
(15)
BONUS следва да включва стратегически етап, следван от етап на изпълнение, за да се даде възможност за осъществяване на консултации с широк кръг заинтересовани страни по стратегически насочен план за научни изследвания, който да може да обхване и нововъзникващите потребности от научни изследвания. На стратегическия етап на BONUS следва да се привлекат за участие допълнителни, отраслово ориентирани агенции за финансиране, за да се повиши още повече степента на интегриране на научните изследвания, имащи за цел задоволяване на междуотрасловите нужди на крайните ползватели, и да се гарантират ефективното използване и отчитане на техните резултати в мерки по линия на политиките и в мерки за управление на ресурсите в широка гама от икономически отрасли.
(16)
В края на стратегическия етап Комисията следва да провери дали са налице стратегическият план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и редът за изпълнение, за да може BONUS да навлезе в етапа на изпълнение. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания. Преминаването към етапа на изпълнение следва да стане плавно и без забавяния.
(17)
Участващите държави се споразумяха да предоставят 50 милиона евро за BONUS. Следва да се разрешат непаричните вноски под формата на достъп и използване на инфраструктури („непарични вноски под формата на ползване на инфраструктура“), при условие че те не представляват значителна част от общото финансово участие. Следва да бъде оценена тяхната стойност, както и ползата от тях за осъществяване на проектите по BONUS.
(18)
Участието на Съюза в BONUS не следва да надвишава 50 милиона евро за цялата ѝ продължителност и да е равно, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави, за да се повиши техният интерес за съвместно осъществяване на BONUS. По-голямата част от финансовата вноска на Съюза следва да бъде предоставена за етапа на изпълнение. За всеки етап следва да се определи максимална стойност. Максималната стойност за етапа на изпълнение следва да бъде увеличена със сумата, останала след приключването на стратегическия етап.
(19)
За съвместното изпълнение на BONUS е необходима специална изпълнителна структура, както е предвидено в Решение 2006/971/ЕО. Участващите държави постигнаха съгласие във връзка с такава изпълнителна структура и създадоха Мрежата на балтийски организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“), която да изпълни BONUS. BONUS EEIG следва да е получателят на финансовата вноска от Съюза. Като се припомня на участващите държави, че принципът на реален общ бюджет е от голямо значение, всяка участваща държава ще реши в съответствие с общите за BONUS основополагащи правила и процедури дали да управлява собствената си вноска или нейната вноска да бъде управлявана от BONUS EEIG. BONUS EEIG следва да гарантира също така, че изпълнението на BONUS съответства на принципа на добро финансово управление.
(20)
Изплащането на финансовата вноска на Съюза следва да е обвързано с поемане на официални ангажименти от страна на компетентните национални органи на участващите държави и с изплащането на техните финансови вноски.
(21)
С цел улесняване и опростяване на управлението на вноската на Съюза нейното изплащане за стратегическия етап следва да е обвързано със сключване на споразумение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG за предоставяне на безвъзмездни средства, за което да се прилага Регламент (ЕО) № 1906/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за определяне на правила за участието на предприятия, научноизследователски центрове и университети в дейности по Седмата рамкова програма и за разпространение на резултатите от научните изследвания (2007-2013 г.) (7).
(22)
Изплащането на вноската на Съюза за етапа на изпълнение следва да е обвързано със сключване на споразумение за изпълнение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в което да се съдържат подробни договорености за използването на финансовата вноска на Съюза. Тази част от финансовата вноска на Съюза следва да подлежи на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8) („Финансовият регламент“), както и с член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (9).
(23)
Всички лихви, начислени по изплатените на BONUS EEIG вноски, следва да бъдат считани за приходи на тази структура и да се предоставят за изпълнението на BONUS.
(24)
За да защити финансовите си интереси, Съюзът следва да има право да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, в случай че BONUS се изпълнява неточно, частично или със закъснение или в случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, в съответствие с условията, предвидени в споразумението, което се сключва между Съюза и BONUS EEIG.
(25)
С оглед ефикасното изпълнение на BONUS по време на етапа на изпълнение следва да се предостави финансова подкрепа на участниците в проекти по BONUS, избрани на централно ниво под ръководството на BONUS EEIG чрез покани за представяне на предложения. Предоставянето и изплащането на такава финансова подкрепа за участници в BONUS следва да се извършва по прозрачен и небюрократичен начин и в съответствие с общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
(26)
Въпреки че Съвместният научноизследователски център е част от структурата на Комисията, неговите институти притежават научноизследователски капацитет, който е от значение за BONUS и би могъл да допринесе за изпълнението на програмата. Поради това е уместно да се определи ролята на Съвместния научноизследователски център от гледна точка на условията за неговото финансиране.
(27)
С цел да се гарантира еднакво третиране при оценяването на предложенията следва да се спазват същите принципи както приложимите за предложения, представени по Седмата рамкова програма. Поради това оценяването на предложенията следва да се извършва централно под ръководството на BONUS EEIG от независими експерти, добре запознати с местните условия, въз основа на прозрачни общи критерии и финансирането следва да се разпределя в съответствие с одобрено на централно ниво класиране. Класирането на предложенията и на приоритетите следва да бъде одобрено от BONUS EEIG, като се следват стриктно резултатите от независимата оценка, които следва да бъдат обвързващи.
(28)
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, следва да има право да се присъедини към BONUS.
(29)
В съответствие с целите на Седмата рамкова програма участието в BONUS на която и да е друга държава, и по-специално на държавите, граничещи с Балтийско море или на чиито територии се намира отточният му басейн, следва да е възможно, когато такова участие е предвидено в съответното международно споразумение и когато и Комисията, и участващите държави са съгласни с това. Съгласно Седмата рамкова програма Съюзът следва да има право да договаря условията, свързани с неговата финансова вноска в BONUS, по отношение на участието в програмата на други държави в съответствие с правилата и условията, предвидени в настоящото решение.
(30)
Следва да се предприемат подходящи мерки за предотвратяване на евентуални нередности и измами, а също и необходимите мерки за възстановяване на загубени, неправилно изплатени или неправилно използвани финансови средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (11), както и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (12).
(31)
При научноизследователската дейност, извършвана в рамките на BONUS, следва да се спазват етични принципи, съответстващи на общите принципи, установени в Седмата рамкова програма, и да се следват принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и принципа на устойчиво развитие.
(32)
Като има предвид междинната оценка, извършена от нея с помощта на независими експерти, добре запознати с местните условия, Комисията следва да оцени качеството и ефективността на изпълнението на BONUS и напредъка, постигнат по отношение на поставените цели, както и да извърши заключителна оценка.
(33)
Участниците в BONUS следва да съобщават за резултатите си и да им осигуряват широко разгласяване, по-специално по отношение на сходни, свързани с морето научноизследователски проекти, както и да правят тази информация достъпна за обществеността.
(34)
Успешното изпълнение на вече осъществените по линия на BONUS ERA-NET и BONUS ERA-NET PLUS проекти разкри катастрофалното състояние на Балтийско море. Следователно състоянието на околната среда в региона на Балтийско море следва да продължава да бъде обект на по-нататъшни научноизследователски дейности,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансова вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза в съвместната научноизследователска програма за Балтийско море BONUS („BONUS“), предприета съвместно от Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“), се предоставя при условията, посочени в настоящото решение.
2. Съюзът участва с финансова вноска, която не надвишава 50 милиона евро за цялата продължителност на BONUS, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1906/2006 на стратегическия етап и в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) от Финансовия регламент на етапа на изпълнението. В рамките на тази максимална стойност финансовата вноска на Съюза се равнява на вноската на участващите държави.
3. Финансовата вноска на Съюза се изплаща съвместно от бюджетните кредити, разпределени за всички съответни теми от специалната програма „Сътрудничество“.
Член 2
Изпълнение на BONUS
1. BONUS се изпълнява от Мрежата на балтийските организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“).
2. BONUS се изпълнява на два етапа, а именно стратегически етап, следван от етап на изпълнение, в съответствие с приложение I.
3. Стратегическият етап на BONUS е с продължителност до 18 месеца. Той е подготвителен етап по отношение на етапа на изпълнение. През стратегическия етап BONUS EEIG изпълнява следните задачи:
а)
подготовка на стратегическия план за научни изследвания, в който е формулирана частта относно научното съдържание на BONUS, като се обръща особено внимание на поканите за представяне на предложения в съответствие с целите, определени в Седмата рамкова програма;
б)
изграждане на платформи за консултации със заинтересованите страни с цел засилване и институционализиране на участието на заинтересованите страни от всички сектори от значение;
в)
определяне на правилата и реда за изпълнение, включително правните и финансовите правила и процедури, разпоредбите относно правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по BONUS, човешките ресурси и комуникационните аспекти.
4. Етапът на изпълнение е с продължителност най-малко пет години. През етапа на изпълнение се публикуват поканите за представяне на предложения с оглед финансиране на проекти, които съответстват на целите на BONUS. Тези покани за представяне на предложения са насочени към транснационални проекти с множество партньори, като се насърчава подходящото участие от страна на малки и средни предприятия, и включват дейности за научни изследвания, технологично развитие, обучение и разпространение на информация. Проектите се подбират съгласно принципите на равнопоставеност, прозрачност, независима оценка, съфинансиране, недопускане на печалба, финансиране занапред и забрана за съчетаване на финансиране от други източници в Съюза. При предоставянето и изплащането на финансирането на участниците в BONUS се следват общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
Член 3
Условия във връзка с финансовата вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза през стратегическия етап не надвишава 1,25 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Ангажиментът на Съюза за вноска за стратегическия етап се обвързва с изискването за поемането на същия ангажимент от страна на участващите държави.
2. Финансовата вноска на Съюза през етапа на изпълнение не надвишава 48,75 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Тази максимална стойност може да бъде увеличена със сумата, останала след изпълнението на стратегическия етап. На етапа на изпълнение до 25 % от вноската на участващите държави може да се изразяват в предоставяне на непарична вноска под формата на ползване на инфраструктура.
3. Финансовата вноска на Съюза за етапа на изпълнение е обвързана с изпълнението на следните условия:
а)
изготвянето от участващите държави на стратегическия план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и реда за изпълнение, посочени в член 2, параграф 3, както и наличието на напредък по отношение на постигането на целите и резултатите, определени в раздел 2 от приложение I. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания;
б)
демонстриране от BONUS EEIG на нейната способност да изпълнява BONUS, включително да получава, разпределя и наблюдава използването на финансовата вноска на Съюза при условията на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Финансовия регламент и член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, както и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
поддържане и прилагане на подходящ и ефикасен модел за управление на BONUS в съответствие с приложение II;
г)
ефикасно осъществяване от BONUS EEIG на дейностите, отнасящи се до етапа на изпълнение на BONUS, определени в приложение I, което изисква отправяне на покани за представяне на предложения с оглед предоставяне на безвъзмездни средства;
д)
ангажимент от страна на всички участващи държави да дадат своя принос за финансирането на BONUS и реалното изплащане на финансовите им вноски, и по-специално финансирането на участници в проекти по BONUS, избрани чрез покани за представяне на предложения;
е)
спазване на правилата на Съюза относно държавните помощи, и по-специално на правилата, изложени в Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (13);
ж)
осигуряване на високо ниво на научна компетентност и спазване на етични принципи, съответстващи на общите принципи на Седмата рамкова програма, и придържане към принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и към принципа на устойчиво развитие.
Член 4
Участие на Съвместния научноизследователски център
1. Съвместният научноизследователски център има право на финансиране по линия на BONUS при същите условия, както отговарящите на условията структури в участващите държави.
2. Собствените ресурси на Съвместния научноизследователски център, които не са финансирани по линия на BONUS, не се считат за част от финансовата вноска на Съюза по смисъла на член 1.
Член 5
Споразумения между Съюза и BONUS EEIG
1. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през стратегическия етап се уреждат със споразумение за предоставяне на безвъзмездни средства, което се сключва между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в съответствие с правилата, предвидени в настоящото решение и в Регламент (ЕО) № 1906/2006.
2. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през етапа на изпълнение се уреждат със споразумение за изпълнение и годишни финансови споразумения, които се сключват между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG.
Споразумението за изпълнение включва по-специално следното:
а)
определяне на делегираните задачи;
б)
разпоредба за защитата на финансовите средства на Съюза;
в)
условия и подробни договорености за изпълнение на задачите, включително правилата и максималните стойности при финансиране, приложими към проекти на BONUS, подходящи разпоредби за разграничаване на отговорностите и упражняване на контрол;
г)
правила за докладване относно изпълнението на задачите пред Комисията;
д)
условия за прекратяване на изпълнението на задачите;
е)
подробни правила за упражняване на контрол от страна на Комисията;
ж)
условия за използване на отделна банкова сметка и за режима на начислените лихви;
з)
разпоредби, които гарантират видимост на действията на Съюза по отношение на останалите дейности на BONUS EEIG;
и)
ангажимент за въздържане от действия, които могат да доведат до конфликт на интереси по смисъла на член 52, параграф 2 от Финансовия регламент;
й)
разпоредби, уреждащи правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по линия на BONUS, както е посочено в член 2;
к)
критерии, които да се използват при междинните и крайните оценки, включително посочените в член 13.
3. Комисията прави предварителна оценка на BONUS EEIG с цел да се убеди в наличието и правилното прилагане на процедурите и системите, посочени в член 56 от Финансовия регламент.
Член 6
Лихви по вноските
Лихвите, начислени по направените за BONUS финансови вноски, се считат за приходи на BONUS EEIG и се предоставят за BONUS.
Член 7
Намаляване, задържане или прекратяване на изплащането на финансовата вноска на Съюза
В случай че BONUS не се изпълнява или се изпълнява неточно, частично или със закъснение, Съюзът може да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, като отчита напредъка в изпълнението на BONUS.
В случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, Съюзът може да намали финансовата си вноска, като отчита размера на публичното финансиране, разпределено от участващите държави съгласно условията в споразумението за предоставяне на безвъзмездни средства, посочено в член 5, параграф 1.
Член 8
Защита на финансовите интереси на Съюза от страна на участващите държави
В процеса на изпълнение на BONUS участващите държави предприемат законодателни, регулаторни, административни или други мерки, необходими за защита на финансовите интереси на Съюза. По-специално участващите държави предприемат необходимите мерки в съответствие с Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, за да осигурят пълното възстановяване на всички суми, дължими на Съюза.
Член 9
Контрол от страна на Комисията и Сметната палата
Комисията и Сметната палата на Европейския съюз имат право да извършват всички необходими проверки и инспекции за осигуряване правилното управление на финансовите средства на Съюза и за защита на финансовите интереси на Съюза срещу всякакви измами или нередности. За тази цел участващите държави и BONUS EEIG своевременно предоставят всички необходими документи на разположение на Комисията и на Сметната палата.
Член 10
Взаимно предоставяне на информация
Комисията съобщава цялата относима информация на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата. По искане на Европейския парламент, Съвета или Сметната палата участващите държави се приканват да предоставят на Комисията, чрез BONUS EEIG, допълнителна информация относно финансовото управление на BONUS EEIG, която да съответства на общите изисквания за представяне на доклади, предвидени в член 13.
Член 11
Участие на други държави-членки и асоциирани държави
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, може да се присъедини към BONUS в съответствие с критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е). За целите на настоящото решение държавите-членки и държавите, асоциирани към BONUS, се считат за участващи държави.
Член 12
Участие на други държави
Участващите държави и Комисията могат да одобрят участието на всяка друга държава при спазване на критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е), при условие че такова участие е предвидено в съответното международно споразумение.
Участващите държави и Комисията определят условията, при които правните субекти, които са се установили или пребивават в такава държава, имат право на финансиране по BONUS.
Член 13
Годишен доклад и оценка
Комисията включва доклад за дейностите по BONUS в годишния доклад за Седмата рамкова програма, представян на Европейския парламент и на Съвета съгласно член 190 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Комисията извършва междинна оценка на BONUS не по-късно от 31 декември 2014 г. Тази оценка обхваща напредъка към постигане на целите, определени в член 2 и приложение I, както и препоръките към BONUS относно най-подходящите начини за по-нататъшно повишаване на интеграцията и качеството и ефикасността на изпълнението, включително научната, управленската и финансовата интеграция, както и преценка за целесъобразността на размера на финансовите вноски на участващите държави с оглед на евентуалните потребности на техните национални научноизследователски общности. Комисията съобщава на Европейския парламент и на Съвета заключенията от своята междинна оценка, заедно с бележките си по нея.
При приключване на участието на Съюза в BONUS, но не по-късно от 31 декември 2017 г. Комисията прави крайна оценка на BONUS. Комисията представя резултатите от тази оценка на Европейския парламент и на Съвета.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 15
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 22 септември 2010 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 862/2010/ES
2010 m. rugsėjo 22 d.
dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 185 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) (3) (toliau - Septintoji bendroji programa) numatytas Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamose mokslinių tyrimų ir plėtros programose ir toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau - EB sutartis) 169 straipsnyje.
(2)
2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007-2013 m.) (4), skatinamas įvairias temas apimantis požiūris į mokslinių tyrimų sritis, tiesiogiai susijusias su viena ar daugiau Septintosios bendrosios programos temų; šiomis aplinkybėmis iniciatyva pagal EB sutarties 169 straipsnį jungtinių Baltijos jūros mokslinių tyrimų srityje laikoma viena iš sričių, kurioje bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose gali dalyvauti Bendrija.
(3)
Baltijos jūros ekosistema, pusiau uždara Europos vidaus jūra, yra vienas iš didžiausių apysūrio vandens telkinių pasaulyje ir jai didelę įtaką daro daugybė gamtos ir žmogaus veiklos keliamų pavojų, pavyzdžiui, išmestų cheminių ginklų, pvz., Antrajame pasauliniame kare naudotų dujų ir sunkiųjų metalų sudedamųjų dalių, organinių medžiagų, radioaktyviųjų medžiagų tarša ir išsiliejęs šildymo kuras bei nafta. Dėl žemės ūkio vystymo Baltijos jūros baseine į jūrą taip pat patenka didelis kiekis trąšų ir organinių medžiagų, kurios lemia didesnę eutrofikaciją, o aplinkoje atsiranda nebūdingi svetimi organizmai. Dėl neracionalaus žuvies išteklių naudojimo ir klimato kaitos prarandama pirminė biologinė įvairovė. Minėti veiksniai, taip pat nuolatinė žmonių veikla, įskaitant infrastruktūros projektus pačioje pakrantėje, prie pat jos bei Baltijos jūros baseine ir ekologiniu požiūriu netvarus turizmas naikina natūralią aplinką. Visa tai labai mažina Baltijos jūros pajėgumą nuolat teikti gėrybes ir paslaugas, nuo kurių tiesiogiai ir netiesiogiai priklauso socialinė, kultūrinė ir ekonominė žmonių gerovė.
(4)
Kaip matyti 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos, 2007 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį į Baltijos jūros aplinkos padėtį. Be to, Taryba paprašė Komisijos pateikti pasiūlymą dėl iniciatyvos pagal EB sutarties 169 straipsnį, susijusios su Baltijos jūros regionu.
(5)
Mokslas turėtų padėti spręsti tokias problemas ir rasti su Baltijos jūra susijusių skubių aplinkosaugos problemų sprendimą. Vis dėlto dabartinės padėties rimtumas skatina kokybiniu ir kiekybiniu požiūriu suaktyvinti vykdomus mokslinius tyrimus Baltijos jūros regione, sukuriant ir taikant visapusiškai integruotą požiūrį, kuriuo remiantis atitinkamos mokslinių tyrimų programos visose bendras sienas turinčiose valstybėse gali būti racionalizuotos ir koncentruotos, siekiant koordinuotai, rezultatyviai ir veiksmingai išspręsti sudėtingas ir neatidėliotinas problemas.
(6)
Šiuo metu kai kurių valstybių narių atskirai nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamos mokslinių tyrimų ir plėtros programos arba veikla, skirta moksliniams tyrimams ir plėtrai Baltijos jūros regione remti, nėra pakankamai koordinuojamos Sąjungos lygmeniu, kad būtų galima sukaupti būtinų pajėgumų, reikalingų strateginėms mokslinių tyrimų ir plėtros sritims.
(7)
Be to, esamos konkretiems sektoriams pritaikytos mokslinių tyrimų struktūros, kurios keitėsi per ilgą laiką besikeičiant nacionalinei politikai, yra giliai įsišaknijusios nacionalinėse valdymo sistemose ir trukdo plėtoti ir finansuoti problemoms Baltijos jūros regione spręsti reikalingus daugiadisciplininius ir tarpdisciplininius aplinkos mokslinius tyrimus.
(8)
Nors bendradarbiavimas su Baltijos jūros regione ir už jo esančiomis valstybėmis Baltijos jūros mokslinių tyrimų srityje turi gilias tradicijas, iki šiol dėl nevienodos ekonominės ir išsivystymo padėties tose valstybėse ir dėl labai skirtingų nacionalinių mokslinių tyrimų darbotvarkių, mokslinių tyrimų temų ir prioritetų trūko pakankamų finansavimo šaltinių bendradarbiavimui plėtoti, kad būtų optimaliai išnaudotos mokslinių tyrimų galimybės.
(9)
Komisija savo 2007 m. birželio 11 d. darbo programoje 2007-2008 m. dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ įgyvendinimo numatė finansinę paramą projektams BONUS ERA-NET ir ERA-NET PLUS Baltijos jūros aplinkos mokslinių tyrimų srityje, siekiant sustiprinti aplinkos moksliniams tyrimams finansavimą teikiančių įstaigų Baltijos jūros regione bendradarbiavimą ir sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui prie Baltijos jūrai skirtos jungtinės mokslinių tyrimų ir plėtros programos, kuri turėtų būti įgyvendinta pagal EB sutarties 169 straipsnį.
(10)
Apskritai projektai BONUS ERA-NET ir ERA-NET PLUS buvo vykdomi sėkmingai, todėl svarbu užtikrinti, kad mokslinių tyrimų srityje ir toliau būtų dedamos pastangos siekiant spręsti neatidėliotinas aplinkos problemas.
(11)
Laikantis Septintosios bendrosios programos ir kaip patvirtina įgyvendinant BONUS ERA-NET rengtose konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, Baltijos jūros regione reikalingos politinės mokslinių tyrimų programos.
(12)
Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija (toliau - dalyvaujančios valstybės) susitarė bendrai įgyvendinti Jungtinę Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programą BONUS (toliau - BONUS). BONUS tikslas - remti mokslo plėtrą bei naujoves ir tuo tikslu sukurti teisinę ir organizacinę bazę, būtiną tarpvalstybiniam prie Baltijos jūros esančių valstybių bendradarbiavimui aplinkos mokslinių tyrimų Baltijos jūros regione klausimais.
(13)
Nors didžiausias dėmesys skiriamas aplinkos moksliniams tyrimams, BONUS yra susijusi su tam tikromis Sąjungos mokslinių tyrimų programomis, susijusiomis su įvairia žmogaus veikla, pavyzdžiui, žuvininkyste, akvakultūra, žemės ūkiu, infrastruktūra (be kita ko, energetikos srityje), transportu, mokymu ir mokslininkų judumu bei socialiniais ir ekonominiais klausimais, kuria daromas bendras poveikis ekosistemoms. BONUS yra labai svarbi tam tikroms Sąjungos politikos sritims ir direktyvoms, įskaitant Sąjungos Baltijos jūros regiono strategiją, bendrąją žuvininkystės politiką, bendrąją žemės ūkio politiką, 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (5), 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (6) ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) Baltijos jūros veiksmų planą. Todėl BONUS bus naudinga daugelyje kitų Sąjungos politikos sričių.
(14)
Siekdamos padidinti BONUS poveikį, dalyvaujančios valstybės pritarė Sąjungos dalyvavimui joje.
(15)
Siekiant sudaryti sąlygas rengti plataus masto konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais dėl strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės, kuri taip pat gali prisidėti tenkinant atsirandančius mokslinių tyrimų poreikius, BONUS turėtų būti suskirstyta į strateginį ir po to sekantį įgyvendinimo etapus. BONUS strateginiame etape turėtų būti siekiama įtraukti papildomą finansavimą sektoriniu principu teikiančias įstaigas, kad būtų dar labiau sustiprinta mokslinių tyrimų, tenkinančių galutinių vartotojų poreikius įvairiuose sektoriuose, integracija ir užtikrintas veiksmingas naudojimasis rezultatais ir jų įsisavinimas, įgyvendinant politikos ir išteklių valdymo priemones įvairiuose ekonomikos sektoriuose.
(16)
Strateginio etapo pabaigoje, siekiant pradėti BONUS įgyvendinimo etapą, Komisija turėtų patikrinti, ar parengta strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė, konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformos ir įgyvendinimo tvarka. Atitinkamais atvejais Komisija gali teikti rekomendacijas, skirtas strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei pagerinti. Perėjimas prie įgyvendinimo etapo turėtų būti sklandus ir neuždelstas.
(17)
Dalyvaujančios valstybės sutiko skirti 50 mln. EUR BONUS įgyvendinti. Turėtų būti galima prisidėti ir įnašu natūra, suteikiant prieigą prie infrastruktūros ir galimybę ja naudotis (toliau - natūrinis įnašas infrastruktūra), jeigu toks įnašas nesudaro reikšmingos viso įnašo dalies. Turėtų būti įvertinta tokio įnašo vertė ir naudingumas įgyvendinant BONUS projektus.
(18)
Sąjungos įnašas visam BONUS įgyvendinimo laikotarpiui turėtų atitikti dalyvaujančių valstybių įnašą, tačiau neviršyti 50 mln. EUR, siekiant, kad dalyvaujančios valstybės būtų labiau suinteresuotos bendrai įgyvendinti BONUS. Didžioji dalis Sąjungos finansinio įnašo turėtų būti skirta įgyvendinimo etapui. Turėtų būti nustatyta didžiausia kiekvienam etapui skirtina suma. Didžiausia įgyvendinimo etapui skirtina suma turėtų būti padidinta suma, kuri lieka įgyvendinus strateginį etapą.
(19)
Siekiant bendrai įgyvendinti BONUS, būtina speciali įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta Sprendime 2006/971/EB. Dalyvaujančios valstybės susitarė, kad būtų sukurta tokia speciali įgyvendinimo struktūra ir sukūrė Baltijos jūros regiono organizacijų mokslo finansavimo tinklą (toliau - BONUS EEIG) BONUS įgyvendinimui. BONUS EEIG turėtų būti Sąjungos finansinio įnašo gavėja. Dalyvaujančioms valstybėms primenama, kad tikrojo bendrojo fondo principas yra svarbus, tačiau kiekviena dalyvaujanti valstybė nuspręs, laikydamasi bendrų BONUS finansavimo taisyklių ir procedūrų, ar pačiai administruoti savo įnašą, ar jos įnašą turėtų administruoti BONUS EEIG. BONUS EEIG taip pat turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant BONUS būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo.
(20)
Sąjungos įnašas turėtų būti skiriamas dalyvaujančių valstybių kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms oficialiai įsipareigojus ir paskyrus savo finansinius įnašus.
(21)
Siekiant, kad Sąjungos įnašą būtų paprasčiau ir lengviau valdyti, jis strateginiam etapui turėtų būti skiriamas tik tuomet, kai Komisija Sąjungos vardu ir BONUS EEIG sudarys susitarimą dėl dotacijos, kuriam turėtų būti taikomas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007-2013 m.) (7).
(22)
Sąjungos įnašas įgyvendinimo etapui turėtų būti skiriamas tik tuomet, kai Komisija Sąjungos vardu ir BONUS EEIG sudarys susitarimą dėl įgyvendinimo, kuriame bus nustatyta išsami Sąjungos finansinio įnašo naudojimo tvarka. Ši Sąjungos finansinio įnašo dalis turėtų būti valdoma taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (toliau - Finansinis reglamentas) 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 56 straipsnį bei 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (9), 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį.
(23)
Visos už BONUS EEIG tinklui sumokėtus įnašus gautos palūkanos turėtų būti laikomos BONUS EEIG pajamomis ir skiriamos BONUS įgyvendinti.
(24)
Siekiant, kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, Sąjungai turėtų būti suteikta teisė laikantis susitarimuose, kuriuos ji sudarys su BONUS EEIG, nustatytų sąlygų sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, jei BONUS būtų įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant arba jei dalyvaujančios valstybės prie BONUS finansavimo neprisidėtų, prisidėtų iš dalies arba vėluotų prisidėti.
(25)
Siekiant veiksmingai įgyvendinti BONUS, įgyvendinimo etape finansinė parama turėtų būti teikiama BONUS projektų, kurie pagal kvietimų teikti paraiškas rezultatus centralizuotai atrenkami, prižiūrint BONUS EEIG, dalyviams. Šios finansinės paramos skyrimas ir mokėjimas BONUS projektų dalyviams turėtų būti skaidrus, nebiurokratinis ir vykdomas laikantis bendrų taisyklių pagal Septintąją bendrąją programą.
(26)
Nepaisant to, kad Jungtinis tyrimų centras yra Komisijos padalinys, jo institutai turi pajėgumų vykdyti su BONUS susijusius mokslinius tyrimus ir galėtų padėti ją įgyvendinti. Todėl yra tikslinga Jungtinio tyrimų centro vaidmenį apibrėžti atsižvelgiant į jo atitikimą finansavimo reikalavimams.
(27)
Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį, vertinant paraiškas turėtų būti laikomasi tų pačių principų, kurie yra taikomi pagal Septintąją bendrąją programą pateiktoms paraiškoms. Todėl paraiškas turėtų centralizuotai vertinti, prižiūrint BONUS EEIG, vietos sąlygas gerai žinantys nepriklausomi ekspertai, remdamiesi skaidriais ir bendrais kriterijais, o finansavimas turėtų būti skiriamas pagal centralizuotai patvirtintą eiliškumo sąrašą. Eiliškumo ir pirmumo tvarką turėtų patvirtinti BONUS EEIG, griežtai laikantis nepriklausomo vertinimo rezultatų, kurie yra privalomi.
(28)
Visos valstybės narės ir visos Septintosios bendrosios programos asocijuotosios šalys turėtų turėti teisę prisijungti prie BONUS.
(29)
Pagal Septintosios bendrosios programos tikslus, visų kitų šalių, visų pirma su Baltijos jūra sieną turinčių arba jos baseino regionui priklausančių šalių, dalyvavimas BONUS turėtų būti įmanomas su sąlyga, kad toks dalyvavimas numatytas atitinkamame tarptautiniame susitarime ir kad tam pritaria Komisija ir dalyvaujančios valstybės. Pagal Septintąją bendrąją programą Sąjunga turėtų turėti teisę susitarti dėl savo finansinio įnašo į BONUS sąlygų, susijusių su kitų šalių dalyvavimu šioje programoje, remiantis šiame sprendime nustatytomis taisyklėmis ir sąlygomis.
(30)
Reikėtų imtis atitinkamų priemonių, kad būtų išvengta pažeidimų ir sukčiavimo, taip pat imtis būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas, klaidingai sumokėtas arba netinkamai panaudotas lėšas, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (10), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (11) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (12).
(31)
Pagal BONUS vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti etikos principus pagal Septintosios bendrosios programos bendruosius principus, o ją vykdant turėtų būti laikomasi lyčių integravimo ir lyčių lygybės bei tvaraus vystymosi principų.
(32)
Komisija, padedant nepriklausomiems ekspertams, gerai žinantiems vietos sąlygas, atlikdama tarpinį vertinimą, turėtų įvertinti BONUS įgyvendinimo kokybę bei veiksmingumą ir pažangą siekiant nustatytų tikslų, taip pat atlikti galutinį vertinimą.
(33)
BONUS dalyviai turėtų bendradarbiauti ir plačiai skleisti projektų rezultatus, visų pirma kitiems panašius regioninius jūrų mokslinių tyrimų projektų dalyviams, ir viešai skelbti informaciją.
(34)
Sėkmingai įgyvendinant pagal BONUS ERA-NET ir BONUS ERA-NET PLUS jau vykdomus projektus, buvo atskleista katastrofiška Baltijos jūros padėtis. Todėl būtina ir toliau vykdyti Baltijos jūros aplinkos būklės mokslinių tyrimų veiklą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sąjungos finansinis įnašas
1. Sąjungos finansinis įnašas į Danijos, Vokietijos, Estijos, Latvijos, Lietuvos, Lenkijos, Suomijos ir Švedijos (toliau - dalyvaujančios valstybės) bendrai įgyvendinamą Jungtinę Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programą BONUS (toliau - BONUS) skiriamas šiame sprendime nustatytomis sąlygomis.
2. Strateginiame etape laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1906/2006, o įgyvendinimo etape laikydamasi Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto, visam BONUS įgyvendinimo laikotarpiui Sąjunga skiria finansinį įnašą, neviršijantį 50 mln. EUR. Neviršijant šios ribos Sąjungos finansinio įnašo dydis atitinka dalyvaujančių valstybių įnašus.
3. Sąjungos finansinis įnašas bendrai mokamas iš biudžeto asignavimų, skirtų visoms atitinkamoms specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temoms.
2 straipsnis
BONUS įgyvendinimas
1. BONUS įgyvendina Baltijos jūros regiono organizacijų mokslo finansavimo tinklas (toliau - BONUS EEIG).
2. Laikantis I priede nustatytų reikalavimų, BONUS įgyvendinimą sudaro du etapai - strateginis etapas ir po to sekantis įgyvendinimo etapas.
3. BONUS strateginis etapas trunka ne ilgiau kaip 18 mėnesių. Jame pasirengiama įgyvendinimo etapui. Strateginiame etape BONUS EEIG vykdo šias užduotis:
a)
laikantis Septintojoje bendrojoje programoje nustatytų tikslų, parengia Strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, apibrėžiančią BONUS mokslinio turinio dalį, daugiausia dėmesio skiriant kvietimams teikti paraiškas;
b)
sukuria konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformas, siekiant paskatinti ir oficialiai įtvirtinti visų susijusių sektorių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą;
c)
nustato įgyvendinimo tvarką, įskaitant teisinio ir finansinio pobūdžio taisykles bei procedūras, nuostatas, reglamentuojančias su BONUS veikla susijusias intelektinės nuosavybės teises, žmogiškuosius išteklius ir informavimo klausimus.
4. Įgyvendinimo etapas trunka ne mažiau kaip penkerius metus. Įgyvendinimo etape paskelbiami kvietimai teikti paraiškas dėl projektų, kuriais įgyvendinami BONUS tikslai, finansavimo. Tokie kvietimai teikti paraiškas skiriami keleto partnerių tarptautiniams projektams, kuriais skatinamas adekvatus mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas ir kurie apima mokslinių tyrimų, technologinės plėtros, mokymo ir sklaidos veiklą. Projektai atrenkami laikantis vienodo požiūrio, skaidrumo, nepriklausomo vertinimo, bendro finansavimo, ne pelno, netaikymo atgaline data ir su kitais Sąjungos ištekliais nesusijusio finansavimo principų. Finansavimo skyrimas ir mokėjimas BONUS projektų dalyviams vykdomas laikantis bendrų taisyklių pagal Septintąją bendrąją programą.
3 straipsnis
Sąjungos finansinio įnašo skyrimo sąlygos
1. Strateginiam etapui skiriamo Sąjungos finansinio įnašo dydis atitinka dalyvaujančių valstybių įnašą, tačiau neviršija 1,25 mln. EUR. Sąjunga įsipareigoja skirti įnašą strateginiam etapui tik jeigu tokiu pat įnašu prisideda dalyvaujančios valstybės.
2. Įgyvendinimo etapui skiriamo Sąjungos finansinio įnašo dydis atitinka dalyvaujančių valstybių įnašą, tačiau neviršija 48,75 mln. EUR. Ši didžiausia skirtina suma gali būti padidinta suma, kuri lieka įgyvendinus strateginį etapą. Įgyvendinimo etape ne daugiau kaip 25 % dalyvaujančių valstybių įnašo gali sudaryti natūrinis įnašas infrastruktūra.
3. Įgyvendinimo etapui Sąjungos finansinis įnašas skiriamas, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)
dalyvaujančios valstybės yra parengusios strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformas ir įgyvendinimo tvarką, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, taip pat padaryta pažanga siekiant I priedo 2 skirsnyje nurodytų tikslų ir rezultatų. Prireikus, Komisija gali teikti rekomendacijas, skirtas strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei gerinti;
b)
BONUS EEIG įrodo esantis pajėgus įgyvendinti BONUS, įskaitant Sąjungos finansinio įnašo gavimą, skyrimą bei jo naudojimo kontrolę, taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą bei 56 straipsnį ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį bei 41 straipsnį ir laikantis patikimo finansų valdymo principo;
c)
laikantis II priedo reikalavimų, palaikomas ir taikomas tinkamas ir veiksmingas BONUS valdymo modelis;
d)
BONUS EEIG veiksmingai vykdo I priede nustatytą su BONUS įgyvendinimo etapu susijusią veiklą, įskaitant kvietimų teikti paraiškas dotacijoms skirti skelbimą;
e)
kiekviena dalyvaujanti valstybė įsipareigoja tam tikra dalimi prisidėti prie BONUS finansavimo ir tinkamai sumokėti savo finansinį įnašą, visų pirma finansavimą skiriant BONUS projektų, kurie buvo atrinkti po kvietimo teikti paraiškas, dalyviams;
f)
laikomasi Sąjungos taisyklių dėl valstybės pagalbos, ypač nustatytųjų Bendrijos sistemoje dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui (13);
g)
užtikrinama aukšto lygio mokslinė kompetencija ir laikomasi etikos principų pagal Septintosios bendrosios programos bendruosius principus, taip pat lyčių aspekto integravimo, lyčių lygybės ir tvaraus vystymosi principų.
4 straipsnis
Jungtinio tyrimų centro dalyvavimas
1. Jungtinis tyrimų centras atitinka finansavimo pagal BONUS reikalavimus tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir finansavimo reikalavimus atitinkantys dalyvaujančių valstybių subjektai.
2. Nuosavi Jungtinio tyrimų centro ištekliai, nefinansuojami BONUS skirtomis lėšomis, nėra laikomi Sąjungos finansinio įnašo dalimi, kaip apibrėžta 1 straipsnyje.
5 straipsnis
Sąjungos ir BONUS EEIG susitarimai
1. Išsami lėšų valdymo ir kontrolės bei Sąjungos finansinių interesų apsaugos tvarka, taikytina strateginiame etape, nustatoma susitarime dėl dotacijos, kurį Komisija Sąjungos vardu sudaro su BONUS EEIG pagal šiame sprendime ir Reglamente (EB) Nr. 1906/2006 nustatytas taisykles.
2. Išsami lėšų valdymo ir kontrolės bei Sąjungos finansinių interesų apsaugos tvarka, taikytina įgyvendinimo etape, nustatoma susitarime dėl įgyvendinimo ir metiniuose finansiniuose susitarimuose, kuriuos Komisija Sąjungos vardu sudaro su BONUS EEIG.
Susitarime dėl įgyvendinimo visų pirma pateikiama:
a)
pavestų užduočių apibrėžtys;
b)
nuostatos dėl Sąjungos lėšų apsaugos užtikrinimo;
c)
užduočių vykdymo sąlygos ir išsami tvarka, įskaitant finansavimo taisykles ir BONUS projektams taikomas viršutines finansavimo ribas, deramas atsakomybės pasidalijimo ir įgyvendinimo kontrolės nuostatas;
d)
užduočių atlikimo ataskaitų teikimo Komisijai taisyklės;
e)
užduočių vykdymo nutraukimo sąlygos;
f)
išsami Sąjungos atliekamo nuodugnaus tikrinimo tvarka;
g)
atskiros banko sąskaitos ir gautų palūkanų naudojimo sąlygos;
h)
nuostatos, kuriomis užtikrinamas Sąjungos veiklos, susijusios su kita BONUS EEIG veikla, matomumas;
i)
įsipareigojimas susilaikyti nuo veiksmų, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 52 straipsnio 2 dalyje;
j)
nuostatos, reglamentuojančios intelektinės nuosavybės teises, susijusias su BONUS įgyvendinimu, kaip nurodyta 2 straipsnyje;
k)
tarpiniam ir galutiniam vertinimams taikytini kriterijai, įskaitant 13 straipsnyje nurodytus kriterijus.
3. Komisija atlieka BONUS EEIG ex-ante vertinimą, siekdama gauti įrodymų, kad Finansinio reglamento 56 straipsnyje nurodytos procedūros ir sistemos yra sukurtos ir tinkamai veikia.
6 straipsnis
Palūkanos, gautos už įnašus
Palūkanos, gautos už BONUS skirtus įnašus, laikomos BONUS EEIG pajamomis ir skiriamos BONUS įgyvendinti.
7 straipsnis
Sąjungos finansinio įnašo sumažinimas, jo mokėjimo sustabdymas arba nutraukimas
Jei BONUS nėra įgyvendinama arba įgyvendinama netinkamai, iš dalies ar vėluojant, Sąjunga, atsižvelgdama į BONUS įgyvendinimo pažangą, gali sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą.
Jei dalyvaujančios valstybės prie BONUS finansavimo neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluodamos, Sąjunga, laikydamasi 5 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl dotacijos nustatytų sąlygų, gali sumažinti savo finansinį įnašą, atsižvelgdama į dalyvaujančių valstybių skirtą viešųjų lėšų sumą.
8 straipsnis
Dalyvaujančių valstybių užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga
Įgyvendindamos BONUS, dalyvaujančios valstybės imasi teisinių, reguliavimo, administracinių ar kitų priemonių, būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti. Remdamosi Finansiniu reglamentu ir Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, dalyvaujančios valstybės visų pirma imasi būtinų priemonių visiškam visų Sąjungai priklausančių sumų susigrąžinimui užtikrinti.
9 straipsnis
Komisijos ir Audito Rūmų atliekama kontrolė
Komisija ir Europos Sąjungos Audito Rūmai turi teisę atlikti patikrinimus ir inspektavimus, būtinus tinkamam Sąjungos lėšų valdymui užtikrinti ir Sąjungos finansiniams interesams nuo sukčiavimo arba pažeidimų apsaugoti. Šiuo tikslu dalyvaujančios valstybės ir BONUS EEIG Komisijai ir Audito Rūmams suteikia galimybę susipažinti su visais atitinkamais dokumentais.
10 straipsnis
Keitimasis informacija
Visą susijusią informaciją Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. Dalyvaujančių valstybių prašoma per BONUS EEIG Komisijai pateikti Europos Parlamento, Tarybos ar Audito Rūmų prašomą papildomą informaciją, susijusią su BONUS EEIG finansų valdymu, kuri atitiktų bendrus 13 straipsnyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus.
11 straipsnis
Kitų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių dalyvavimas
Bet kuri valstybė narė ir Septintosios bendrosios programos asocijuotoji šalis gali prisijungti prie BONUS, laikydamasi 3 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies e ir f punktuose nustatytų kriterijų. Valstybės narės ir prie BONUS prisijungusios asocijuotosios šalys šio sprendimo tikslais yra laikomos dalyvaujančiomis valstybėmis.
12 straipsnis
Kitų šalių dalyvavimas
Dalyvaujančios valstybės ir Komisija gali pritarti bet kurios kitos šalies dalyvavimui, jei ši įvykdo 3 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies e ir f punktuose nustatytus reikalavimus, su sąlyga, kad toks dalyvavimas yra numatytas atitinkamame tarptautiniame susitarime.
Dalyvaujančios valstybės ir Komisija nustato sąlygas, pagal kurias tokioje šalyje įsisteigę arba joje veikiantys juridiniai asmenys atitinka finansavimo pagal BONUS reikalavimus.
13 straipsnis
Metinių ataskaitų teikimas ir vertinimas
Į metinę Septintosios bendrosios programos ataskaitą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 190 straipsnį teikiamą Europos Parlamentui ir Tarybai, Komisija įtraukia su BONUS susijusios veiklos ataskaitą.
Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka tarpinį BONUS vertinimą. Tame vertinime aptariama pažanga siekiant 2 straipsnyje ir I priede nustatytų tikslų, ir pateikiamos su BONUS susijusios rekomendacijos, kaip geriausia toliau didinti integraciją ir įgyvendinimo kokybę bei veiksmingumą, įskaitant mokslinę, valdymo ir finansinę integraciją, taip pat nurodoma, ar dalyvaujančių valstybių finansiniai įnašai yra tinkamo dydžio, atsižvelgiant į potencialią dalyvaujančių valstybių nacionalinių mokslinių tyrimų bendruomenių formuojamą paklausą. Komisija savo tarpinio vertinimo išvadas ir pastabas pateikia Europos Parlamentui bei Tarybai.
Baigiantis Sąjungos dalyvavimui BONUS, bet ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d., Komisija atlieka galutinį BONUS vertinimą. Galutinio vertinimo rezultatus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
15 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2010 m. rugsėjo 22 d.