РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. liepos 27 d.
dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimams finansuoti (Valstybės pagalba C 44/08 (ex NN 45/04)
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5457)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų ir olandų kalbomis)
(2011/678/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtą straipsnį (2),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2004 m. sausio ir vasario mėn. gavusi skundų, Komisija pradėjo išankstinį tyrimą dėl Belgijos suteiktos pagalbos, skirtos padengti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos tyrimų (toliau - GSE tyrimai) išlaidas.
(2)
Gavusi šiuos skundus, Komisija 2004 m. sausio 27 d. Belgijos valdžios institucijoms išsiuntė raštą, prašydama informacijos apie aptariamą priemonę; tuo pačiu metu, Belgijos valdžios institucijos, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 108 straipsnio 3 dalimi, pranešė apie paramą, skirtą finansuoti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimų finansavimui (2004 m. sausio 23 d. datuotas raštas, užregistruotas 2004 m. sausio 28 d.) ir užregistruotą numeriu N 54/04.
(3)
Belgijos valdžios institucijos Komisijai raštu pateikė informaciją 2004 m. vasario 6 d. ir 2004 m. gegužės 14 d. raštuose, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. vasario 11 d. ir 2004 m. gegužės 19 d.
(4)
2004 m. liepos 19 d. Komisija informavo Belgiją, kad priemonė vėliau perkelta į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 45/04, atsižvelgiant į tai, kad išaiškėjo, jog dalis lėšų jau buvo pervesta.
(5)
2004 rugsėjo 1 d. įvyko neoficialus Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdis.
(6)
Belgijos valdžios institucijos 2004 m. rugsėjo 16 d. ir 2007 m. vasario 22 d. raštais, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. rugsėjo 20 d. ir 2007 m. vasario 22 d., pateikė papildomos informacijos.
(7)
2008 m. lapkričio 26 d. raštu Komisija Belgiją informavo apie savo sprendimą pradėti procedūrą, numatytą SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nukreiptą prieš šią priemonę; Sprendimas paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl šios priemonės.
(8)
2008 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gruodžio 26 d., Belgija paprašė pratęsti terminą, per kurį turi pateikti atsakymą; šis terminas buvo pratęstas 2009 m. sausio 13 d. raštu. Belgija pateikė komentarus 2009 m. vasario 25 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2009 m. kovo 6 d.
(9)
Suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija negavo.
(10)
2009 m. liepos 17 d. laišku Komisija pateikė papildomų klausimų Belgijai, susijusių su Belgijos perduotomis pastabomis; 2009 m. rugsėjo 4 d. raštu, užregistruotu 2009 m. rugsėjo 8 d., Belgija paprašė pratęsti atsakymui pateikti skirtą laiką; Belgijos atsakymas Komisiją pasiekė 2009 m. spalio 16 d. laišku, kuris užregistruotas 2009 m. spalio 20 d.
(11)
2009 m. spalio 2 d. ir 2009 m. spalio 30 d. buvo surengti du Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdžiai.
(12)
Po šių posėdžių 2009 m. gruodžio 14 d. Belgija pateikė papildomos informacijos, raštas užregistruotas 2009 m. gruodžio 16 d. Kadangi už konkurenciją atsakingos Belgijos tarnybos tuo metu bendrai tyrė galimus laboratorijų susitarimus, Belgija terminą paprašė pratęsti 2010 m. sausio 21 d., 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. sausio 17 d. Komisija šiuos prašymus patenkino.
(13)
Komisija paskutinį kartą informacijos paprašė 2011 m. vasario 22 d. raštu, į kurį Belgijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. balandžio 6 d. raštu. Komisija dar pratęsė terminą, kad Belgija galėtų atsakyti į klausimus, laukiant už konkurenciją atsakingų Belgijos tarnybų tyrimo rezultatų.
(14)
Belgijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2011 m. gegužės 19 d. raštu, kuris užregistruotas 2011 m. gegužės 25 d.
2. APRAŠYMAS
2.1. Įvykių chronologija (4)
(15)
2004 m. sausio mėn. Komisija gavo skundą dėl vieno Karaliaus sprendimo projekto, kuriuo būtų įvedamas parafiskalinis mokestis, skirtas finansuoti GSE tyrimus.
(16)
Gavusios šį skundą, Komisijos tarnybos paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimus. Atsakydamos į šį informacijos prašymą, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. GSE tyrimus buvo privaloma atlikti vyresniems kaip 30 mėn. amžiaus galvijams ir skubiai skerdžiamiems vyresniems kaip 24 mėn. galvijams (5); jos taip pat pranešė apie Karaliaus dekreto projektą dėl gyvūnų GSE tyrimų finansavimo (toliau - Karaliaus dekretas dėl GSE); šis Karaliaus dekretas užregistruotas, jam priskyrus numerį N 54/04. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šis naujas Karaliaus dekreto projektas buvo pakeitimas 2001 m. Belgijos pranešto Karaliaus dekreto projekto, kurį patvirtino Komisija 2002 m. vasario 13 d. sprendimu N 21/02 (6), taip pat, kito projekto, dėl kurio neoficialiai tartasi su Komisija 2003 m. Vis dėlto nė vienas iš šių dviejų projektų nebuvo įgyvendintas, o dekretas, apie kurį pranešta 2004 m., buvo jų pertvarkymas.
(17)
Iš Belgijos pateiktos informacijos matyti, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. (7) valstybės iždas dengė GSE tyrimų išlaidas (t. y. mėginių paėmimo ir jų analizės išlaidas); Nuo 2002 m. sausio 1 d. šių testų išlaidos buvo iš anksto finansuojamos Belgijos Bureau d’Intervention et de Restitution (toliau - BIRB), laukiant politinio sprendimo dėl pasirinktinos finansavimo sistemos.
(18)
Po tam tikrų Komisijos tarnybų pateiktų pastabų dėl Karaliaus dekreto projekto, apie kurį buvo pranešta (N 54/04), Belgijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės mėn. pateikė naują Karaliaus dekreto projektą, kuriuo siekta pateikti atsaką į Komisijos suformuluotas pastabas, kuriomis numatyta atlyginimo sistema, siekiančio 10,70 EUR vienam skersti numatytam galvijui nuo 2003 m. sausio 1 d. ir kuriam turi būti atliktas skubus GSE tyrimas; Belgijos valdžios institucijos paminėjo, kad atlikti tyrimai ir kuriems buvo suteiktas išankstinis finansavimas per 2002 m., buvo visiškai finansuoti per netiesioginę valstybės pagalbą, t. y. iš parafiskalinių mokesčių; be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad didžiausia suma, siekusi 40 EUR už vieną tyrimą, buvo finansuojama nuo 2003 m. sausio 1 d., remiantis parafiskaliniais mokesčiais; Belgijos valdžios institucijos pateikė detalų paveikslą, kuriame nurodomos GSE tyrimo išlaidos nuo 2003 m., šių testų finansavimo numatymas parafiskaliniais mokesčiais ir atlyginimų; Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad finansavimo tvarkos taikymo numatytos datos buvo 2004 m. liepos 1 d. atlyginimui ir 2005 m. sausio 1 d. parafiskaliniams mokesčiams.
(19)
Karaliaus dekreto projektas, apie kurį pranešta ir kuriame nurodyta, kad parama jau buvo suteikta ir mokesčiai nuskaičiuoti nuo 2002 m. sausio 1 d., priemonė buvo užregistruota kaip nepranešta 2004 m. liepos 19 d. numeriu NN 45/04. O pranešimas, užregistruotas numeriu N 54/04, Belgijos buvo atsiimtas.
(20)
Iš Belgijos 2004 m. pateiktos informacijos matyti, kad bendrasis ketinimas buvo suteikti išankstinį finansavimą tyrimams, kurių suma turėjo būti sugrąžinta vėliau, o tikslas - susieti dalį įnašo sumos į iš anksto finansuotų testų išlaidų grąžinimą.
(21)
2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė naujo Karaliaus dekreto projektą, kur ketinimas skirti 10,70 EUR siekiantį atlygį vienam ištirtam galvijui išlaikomas ateičiai; visa nurodyta suma šiame naujame Karaliaus dekreto pasiūlyme būtų skirta GSE tyrimų galvijams finansavimui, kurie būtų skerdžiami įsigaliojus šiam projektui; sugrąžinimas sumų, viršijančių 40 EUR, leidžiamų pagal 2002 m. gruodžio 24 d. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su GSE tyrimais, rastų nugaišusių gyvūnų ir skerdyklos atliekoms (8) (toliau - „GSE gairės“) ir kurioms buvo suteiktas išankstinis finansavimas po 2003 m. sausio 1 d., joms būtų skirtas kitas projektas, kuris būtų perduotas Komisijai ir kuri numatytų šio išankstinio finansavimo grąžinimą; šis Karaliaus dekretas buvo priimtas 2004 m. spalio 15 d. (9) ir įsigaliojo 2004 m. gruodžio 1 d.
(22)
Remiantis Belgijos valdžios institucijų suteikta informacija, iš anksto finansuojamų išlaidų, viršijančių didžiausią 40 EUR sumą laikotarpiui nuo 2003 m. sausio 1 d. (10) iki 2004 m. birželio 30 d., suma siekia 15 237 646 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. birželio 30 d., buvo laikomasi didžiausios 40 EUR sumos (11).
(23)
Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos pateikė du informacinius dokumentus, vadovaudamosi 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (12).
(24)
Šioms dviem priemonėms taikytos dvi išimtys, kurioms priskirti numeriai XA 53/04 ir XA 54/04. Kaip nurodyta sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 19 ir tolesniuose punktuose, priemonė XA 53/04, kuriai taikyta išimtis, apima išankstinį GSE tyrimų finansavimą (13), kai didžiausios pagalbos suma siekia 40 EUR vienam tyrimui, ir kuri pradėta įgyvendinti 2003 m. sausio 1 d. Šios priemonės teisinis pagrindas yra 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymas dėl bendro išlaidų 2003 m. biudžeto. Pagal priemonę XA 54/04, kuriai daryta išimtis, numatoma didžiausia pagalbos suma, kuri siekia 33,38 EUR vienam tyrimui, ir pradėta taikyti 2004 m. spalio 15 d. Ši pagalbos priemonė neturi galiojimo termino; jos teisinis pagrindas yra 2003 m. gruodžio 27 d. įstatymas bendro 2004 m. išlaidų biudžeto.
(25)
Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte, atsakydamos į Komisijos tarnybų pateiktus klausimus, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad parinktos tyrimams atlikti laboratorijos turėjo tenkinti labai tikslias sąlygas, kad galėtų atlikti aptariamas analizes.
(26)
Praėjus nedaug laiko po 2004 m. gegužės 14 d. ir 2004 m. rugsėjo 16 d. raštų, Belgijos valdžios institucijos pranešė apie du Karaliaus dekretų projektus dėl finansavimo Federalinei maisto grandinės saugos agentūrai (toliau - FMGSA); šiomis priemonėmis siekta įgyvendinti įnašą ir apmokėjimą, apimantį FMGSA veiklą; jos aptartos 2005 m. lapkričio 9 d. sprendimo C(2005)4203 dėl valstybės pagalbos N 9/05 ir N 10/05 (toliau - „Sprendimas N 9/05 ir N 10/05“), kuris minimas sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo; šios priemonės priimtos 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, kuriuo nustatomas įnašas, aptariamas 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (14) 4 straipsnyje, taip pat 2005 m. gruodžio 10 d. Karaliaus dekretu dėl 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (15) 5 straipsnyje numatytus atlygius; šie du Karaliaus dekretai įsigaliojo 2006 m. sausio 1 d. Karaliaus dekrete dėl įnašų numatytas 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto, minėto 21 konstatuojamoje dalyje, panaikinimas.
(27)
Konkrečiau, Karaliaus dekrete dėl atlygio numatoma skerdykloms prievolė mokėti 10,70 EUR atlygį už vieną ištirtą galviją arba neporakanopį; Karaliaus dekretu dėl įnašų savo ruožtu numatoma finansuoti dalį GSE tyrimų ir jis perkeliamas sektoriams; bendra GSE tyrimo kaina siekia 44,08 EUR, iš jų - 12 EUR mėginio paėmimui (kurie finansuojami ne daugiau kaip 10,70 EUR skerdyklai pagal Karaliaus dekretą dėl grąžinimų, ir 1,30 EUR įnašais), ir 32,08 EUR finansuojami įnašais ir yra FMGSA mokama tiesiogiai laboratorijoms; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 Komisija padarė išvadą, kad FMGSA finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, kad bendra atsitiktinė kontrolė per fiksuoto dydžio įnašus nebuvo valstybės pagalba, kad dalies GSE tyrimų išlaidų finansavimas įnašais buvo suderinama valstybės pagalba, ir kad kitų tyrimų ir (arba) kontrolės, susijusios su gamyba ir (arba) pateikimu į rinką, finansavimas buvo suderinama valstybės pagalba.
(28)
2006 m. gruodžio mėn. Komisija Belgijai pateikė naujų klausimų, susijusių su byla NN 45/04. Šie klausimai pirmiausia buvo susiję su sumų, išmokėtų iš anksto nuo 2003 m. sausio 1 d., sugrąžinimu.
(29)
Savo 2007 m. vasario 22 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos nurodė norinčios atlikti visuotinį grąžinimą visų išlaidų, susijusių su GSE tyrimais per 15 metų laikotarpį. Praktiniu požiūriu solidarizuoto susigrąžinimo sistema įtvirtinta tarpininkaujant naujai FMGSA sistemai; nuo 2006 m. sausio 1 d. visi ūkinės veiklos vykdytojai moka įnašą į FMGSA ir dalis šių įmokų atitenka buvusių išlaidų, susijusių su GSE tyrimų išankstiniu finansavimu, susigrąžinimui; visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje.
2.2. Skundų prieš Karaliaus dekreto dėl GSE projekto turinys
(30)
Pagal skundus dėl Karaliaus dekreto dėl GSE projekto, įnašas yra taikomas visiems skerdžiamų gyvulių tipams Belgijos skerdyklose ir taip pat esą taikoma importuotiems gaminiams. Vienas pareiškėjas tvirtino, kad didelė procentinė dalis paskerstų gyvūnų Belgijos skerdyklose yra atkeliavę iš kitų valstybių narių; pareiškėjų teigimu, įnašas sudarytų diskriminaciją importuotų gyvūnų atžvilgiu, atsižvelgiant į tai, kad jų įplaukos naudojamos susigrąžinti išlaidas GSE tyrimams, atliktiems galvijams iš Belgijos.
2.3. Komisijos iškeltos abejonės, susijusios su oficialios tyrimo procedūros pradėjimu
(31)
Iš pradžių reikia patikslinti, kad oficialios tyrimo procedūros pradėjimas yra susijęs su gyvūnų GSE tyrimais Belgijoje nuo 2001 m. sausio 1 d., taip pat su šios pagalbos finansavimo mechanizmais, išskyrus pagalbą, patvirtintą Komisijos sprendimu dėl jos suderinamumo su vidaus rinka; konkrečiai tai reiškia, kad Sprendimu N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta pagalba (kuri yra susijusius su FMGSA finansuojančiais įnašais ir grąžinimais) nebus įvertinta pagal atitiktį taisyklėms, susijusioms su valstybės pagalba, taikomoms pagalbos skyrimo momentu; todėl šis sprendimas yra susijęs tik su pagalba, kuria finansuojami GSE tyrimai 2001-2006 m. laikotarpiu, taip pat jų finansavimo sistema, atsižvelgiant į tai, kad GSE tyrimams skirta pagalba per šį laikotarpį buvo finansuojama iš anksto, ir kad šiam išankstiniam finansavimui buvo taikomas per kelis metus išdėstytas pinigų grąžinimas.
(32)
Siekiant aiškumo, būtina priminti terminologinį grąžinimų ir įnašų skirtumą: viena vertus, yra teisės arba grąžinimai, kuriais padengiamos suteiktos paslaugos išlaidos. Šiuo konkrečiu atveju jos siekia 10,70 EUR ir jos nuskaičiuojamos nuo 2004 m. gruodžio 1 d. remiantis Karaliaus dekretu dėl GSE, o vėliau remiantis Karaliaus dekretu dėl FMGSA finansuojančių grąžinimų. Kita vertus, nuskaičiavimai arba įnašai yra nuskaičiuojami remiantis 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, jas surenka FMGSA, ir jas moka gamybos vienetai, esantys Belgijos teritorijoje ir yra padalyti į 7 sektorius (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 29 konstatuojamąją dalį).
(33)
Savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo Komisija nurodė, kad pagalbos priemonės, skirtos finansuoti GSE tyrimus, yra ir buvo finansuojamos Belgijoje dotacijomis ir parafiskalinių mokesčių sistema, kurią kartu sudarė grąžinimai ir įnašai; dalis šių grąžinimų ir įnašų įplaukų buvo panaudota sugrąžinti išankstiniam tyrimų finansavimui skirtas lėšas.
(34)
Komisija įžvelgė kelias problemas ir nurodė, kad jai trūko informacijos, kad galėtų pateikti galutinį nagrinėjamų priemonių vertinimą; pirma, kilo klausimai dėl šių paslaugų gavėjų naudos buvimo. Iš tikrųjų buvo neaišku, ar grąžinimai už GSE tyrimus apėmė dalį tyrimų išlaidų, kurios nebuvo dengiamos suderinama valstybės pagalba. Tiksli šių tyrimų kaina, taip pat papildomo finansavimo šaltinis tais atvejais, kai grąžinimai buvo nepakankami padengti visas išlaidas GSE tyrimams, buvo nežinomi. Taip pat nebuvo nustatyta, ar sąlygos, kuriomis FMGSA teikė paslaugas, atitiko rinkos kainą, ypač dėl to, kad Belgijos valdžios institucijos aiškiai nenurodė, kad laboratorijos pasirinktos pagal atvirą ir skaidrią procedūrą.
(35)
Antra, mokesčių mechanizmas buvo neaiškus: ypač tai, kad naudos gavėjai ir mokėtojai nebuvo aiškiai nustatyti, o GSE tyrimų išlaidų išankstinio finansavimo grąžinimo mechanizmas nebuvo aiškus; kilo papildomų klausimų ir dėl sąlygų, kurias turėjo patenkinti parafiskaliniai mokesčiai, kad būtų laikomi kaip atitinkantys taisykles, susijusias su valstybės pagalba, ypač dėl to, kas yra susiję su parafiskalinių mokesčių netaikymu importuotiems produktams, kas susiję su žinojimu, ar eksportuoti produktai turėjo naudos iš pagalbos priemonės, finansuojamos iš mokesčių, ir ar mokesčiai turėjo įtakos galutinių produktų kainoms, atsižvelgiant į tai, kad jos buvo nustatomos per pasiūlos pokyčius ir laisvosios rinkos paklausą.
3. BELGIJOS PATEIKTOS PASTABOS
(36)
Belgijos pastabos atsakant į Komisijos sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo išsakytas abejones Komisiją pasiekė 2009 m. vasario 27 d. Jas galima apibendrinti taip:
3.1. GSE tyrimų finansavimo priskyrimas prie valstybės pagalbos
(37)
Pirma, Belgija nesutinka, kad GSE tyrimų finansavimas būtų priskirtas prie valstybės pagalbos, kaip padarė Komisija, dėl to, kad šie tyrimai yra privalomi; Belgija teigia, kad prievolė atlikti GSE tyrimus yra nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 999/2001, nustatančiu tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (16), siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą; kad pagrįstų savo teiginį, ji nurodo du sprendimus (17), kur Teisingumo Teismas nusprendė, kad visuomenės sveikatos apsaugai atliktų tyrimų išlaidos negali būti laikomos kaip kompensacija už paslaugą ir pačios valdžios institucijos turi padengti tokias išlaidas; Belgija pripažįsta, kad šie sprendimai yra susiję su laisvu prekių judėjimu, o ne su valstybės pagalba, tačiau mano, kad samprotavimo logika yra perkeltina į valstybės pagalbos logiką.
(38)
Be to, Belgija nurodo, kad Reglamentu (EB) Nr. 999/2001 nenurodoma, kad kontrolės išlaidos būtų padengtos įmonių, todėl valstybės narės gali nuspręsti dėl „normalios“ GSE tyrimų finansavimo sistemos. Valstybės pagalbai savitas atrankos kriterijus dėl to, pasak Belgijos, turi būti vertinamas atsižvelgiant į šią normalią sistemą (18). Valstybės pagalba tai gali būti tik tuo atveju, kai tam tikri sektoriai ar įmonės turėtų naudos dėl sudarytų palankių sąlygų, palyginti su Belgijos pasirinkta normalia sistema. Belgija nurodo, kad atrodo, jog Komisija laikosi nuostatos, kad norma turi būti tokia, kad išlaidas turi padengti žemdirbiai, bet tai neišplaukia iš galiojančių dokumentų nuostatų. Jei skirtingos GSE tyrimų finansavimo sistemos gali iškreipti konkurenciją, tai turi būti išspręsta, pasak Belgijos, taikant teisės aktų derinimą (19), tačiau tai jokiu būdu nesudaro valstybės pagalbos problemos. Belgija taip pat cituoja Sprendimą GEMO byloje (20), tačiau mano, kad tai nekeičia jos požiūrio šiuo konkrečiu atveju. 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija pakartoja, kad ji nesutinka su tuo, ką Komisija savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo įvardija kaip valstybės pagalbą. Vis dėlto, vadovaudamasi bendradarbiavimo dvasia, Belgija atsižvelgė į Komisijos logiką, kad paaiškintų klausimus, iškeltus sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo.
3.2. Grąžinimo kvalifikavimas
(39)
Belgija laikosi nuostatos, kad 10,70 EUR atlygis už vieną ištirtą galviją neturi būti laikoma valstybės pagalba.
(40)
Pasak Belgijos, tai jokiu būdu negali būti valstybės pagalba, nebent būtų sukuriama nauda vienai ar daugiau įmonių. Todėl grąžinimo atveju gali būti kalbama apie naudą tik tuo atveju, kai gauta nauda yra didesnė už sumokėtą sumą. Jei dalis GSE tyrimų buvo finansuojama valdžios institucijų, galutinė nauda, kurią gauna žemdirbys, atitinka tyrimo kainą, nuskaičiavus sumokėtą grąžinimą.
(41)
Belgija šį samprotavimą plėtoja dar toliau ir teigia, kad susigrąžinimo atveju tai reikštų reikalauti bendro didesnio mokėjimo iš žemdirbio pusės; iš tikrųjų, jei visa tyrimo kaina turi būti sugrąžinta, tai reikštų, kad galų gale ši kaina prisideda prie grąžinimo dydžio, kuris jau buvo išmokėtas.
(42)
Belgija pabrėžia, kad pagal Teismo praktiką, apie valstybės pagalbą kalbama tik tada, kai mokesčių įplaukos yra naudojamos taip, kad sudaroma konkrečios grupės nauda ir ne visi mokėjusieji mokesčius gauna vienodą naudą (21). Šiuo konkrečiu atveju 10,70 EUR dydžio grąžinimą už vieną ištirtą galviją yra įpareigojami sumokėti ekonomikos dalyviai, susiję su jautienos ar veršienos gamyba; 10,70 EUR, kurie naudojami tyrimui, jiems nesukuria jokios ekonominės naudos ir todėl negali būti laikomi valstybės pagalba SESV 107 straipsnio prasme.
(43)
Pasak Belgijos, Komisija panašios samprotavimo logikos laikėsi savo Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Belgija pažymi, kad šiame sprendime 10,70 EUR dydžio grąžinimas nebuvo įvardytas kaip valstybės pagalba (žr. sprendimo 98 konstatuojamąją dalį); panašios samprotavimo logikos laikytasi Sprendime N 21/02, kuriame dalis iš dalies finansuotų GSE tyrimų išlaidų mokesčiais iš sektoriaus nebuvo įvardyti kaip valstybės pagalba.
(44)
2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad grąžinimai paskirti mokėti žemdirbiams, ir jie buvo taikomi daliai ekonominių išlaidų GSE tyrimams; atsakydama į Komisijos klausimą dėl to, ar grąžinimų dydis atitiko realią ekonominę laboratorijose atliktų darbų kainą, Belgija nurodė, kad grąžinimas sudarė tik dalį GSE tyrimų kainos, kaip nurodyta Sprendime N 9/10 ir N 10/05. Samprotavimo logika, kurios laikėsi Komisija to paties sprendimo 61 ir 66 konstatuojamoje dalyje ir pagal kurią padaryta išvada dėl lygiavertiškumo tarp išlaidų už atliktus darbus ir grąžinimų dydį, buvo susiję su kitais darbais, nei su GSE tyrimais; Belgija pakartojo, kad dėl GSE tyrimų Sprendime N 9/05 ir N 10/05 padaryta išvada, kad paslaugos GSE tyrimų pavidalu iš tiesų buvo valstybės pagalba, tačiau grąžinimo suma (t. y. 10,70 EUR) nebuvo pagalba ir ją reikėjo išskaičiuoti iš tyrimų kainos.
3.3. Perviršinės kompensacijos nebuvimas ir tyrimų kainos atitiktis rinkos kainoms
(45)
Belgija nurodo Bendrijos gairių dėl žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus valstybės pagalbos 2007-2013 m. (22) 132 punktą (toliau - žemės ūkio gairės 2007-2013 m.), kur nurodyta, kad 40 EUR už vieną tyrimą „šiuo metu Bendrijoje yra mažiausia kaina“; nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlomos kainos yra mažesnės už 40 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, tai rodo, kad Belgijoje taikomos kainos atitinka rinkos kainas; Komisija Sprendime N 9/05 ir N 10/05 pripažino, kad laboratorijos parinktos taikant atviras, skaidrias ir nediskriminacines procedūras, ir negali būti laikoma, kad paslaugų teikėjai (t. y. laboratorijos) gavo valstybės pagalbą; po to laiko padėtis nepasikeitė; be to, už konkurenciją atsakingos Belgijos valdžios institucijos šiuo metu atlieka tyrimą dėl laboratorijų susitarimų dėl GSE tyrimų kainų; Belgijos valdžios institucijų teigimu, tai aiškiai rodo, kad jos jokiu būdu nenorėjo mokėti papildomos kainos laboratorijoms; 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad galimas laboratorijų susitarimas dėl kainų bus baudžiamas ir kad šis tyrimas iš principo tyrėtų būti baigtas 2010 m. pirmąjį ketvirtį.
3.4. Eksporto ir importo apmokestinimas
(46)
Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad įnašai ir grąžinimai niekada netaikyti importui ir eksportui; tik Belgijoje įsikūrusios įmonės turi mokėti įnašą ir tik Belgijoje paskersti ir vyresni kaip 30 mėn. galvijai gali pretenduoti į 10,70 EUR siekiantį grąžinimą.
(47)
Belgija pabrėžia, kad Komisija šias priemones jau nagrinėjo sąsajoje su Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, ir padarė išvadą, kad įnašai nebuvo diskriminacinio pobūdžio palyginti su importuotais ar eksportuotais produktais ir nepažeidė Sutarties nuostatų.
3.5. Mechanizmo, pagal kurį skerdyklos perkelia grąžinimą gamintojams ar kitiems rinkos dalyviams, nebuvimas
(48)
Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad skerdyklos perkelia grąžinimų kainą savo klientams, kaip ir bet kuri normali įmonė perkelia patirtas išlaidas savo klientams; įprasti rinkos mechanizmai po to užsiima šiuo perkėlimu. Be to, tai, kad grąžinimų kaina perimama kaip atskiras punktas sąskaitose, pateikiamose gamintojams, yra įprasta praktika; Šiuo atžvilgiu Belgija nurodo Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 93 ir 95 konstatuojamąsias dalis, kur manoma, kad GSE gairių 25 punkto sąlygų laikomasi.
3.6. Įvardijimas naudos gavėjų kaip esančių mažomis ir vidutinėmis įmonėmis (toliau - MVĮ)
(49)
Belgija nurodo, kad visi Belgijos ūkininkai yra MVĮ, jei ūkiuose dirba mažiau kaip 250 asmenų, metinė apyvarta neviršija 40 mln. EUR arba bendras metų balansas neviršija 27 mln. EUR, o įmonė nėra 25 % ar didesne dalimi kitos įmonės ar įmonių, kurios nėra MVĮ, nuosavybė.
3.7. Pastabos dėl pagalbos per tris sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo nurodytus laikotarpius (2001-2003 m., 2003-2007 m., po 2007 m.) atitikties
(50)
Dėl 2001 m. sausio 1 d. - 2003 m. sausio 1 d. periodo Belgija ypatingų pastabų nepateikia, nes Komisija pati daro išvadą dėl galimos atitikties sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros 80 konstatuojamajai daliai; ji vis dėlto nurodo, kad pagalba neviršijo 100 % patirtų išlaidų dydžio ir yra pasirengusi, jei prireiks, pateikti daugiau informacijos apie tai.
(51)
Belgija primygtinai tvirtina, kad ši informacija pateikiama tik subsidiariai, atsižvelgiant į jos pradinį požiūrį, kuris yra toks, kad šiuo atveju negali būti kalbama apie valstybės pagalbą, nes Belgija gali pasirinkti, kaip finansuoti GSE tyrimus.
(52)
Belgija nurodo, kad per 2003 m. sausio 1 d. - 2007 m. sausio 1 d. laikotarpį neišmokėta jokia pagalba, kuri būtų viršijusi 100 % tyrimo kainos; Belgija pateikia nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame šis klausimas jau buvo nagrinėtas.
(53)
Dėl laikotarpio, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d., Belgija niekada nesuteikė pagalbos, kuri būtų didesnė už 40 EUR, atsižvelgiant į tai, kad tyrimų kaina buvo mažesnė už 40 EUR.
(54)
Priede prie šių pastabų Belgija pateikia nuodugnią chronologiją priemonių, kurių imtasi dėl GSE tyrimų finansavimu; atsižvelgiant į tai, kad ši informacija didele dalimi pateikiama šio sprendimo aprašomojoje dalyje, šiame skirsnyje chronologija in extenso nepateikiama; vis dėlto tam tikri elementai bus pateikiami toliau.
(55)
GSE tyrimų finansavimo chronologija yra tokia:
-
nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. tyrimai visiškai finansuojami iš valstybės iždo,
-
nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. tyrimų išankstinį finansavimą užtikrina BIRB; BIRB visa išankstinio finansavimo suma sudaro 67 156 527,65 EUR,
-
nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. išankstinį finansavimą teikia FMGSA,
-
nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. - 10,70 EUR siekiantis grąžinimas už vieną ištirtą galviją pagal 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus sprendimą, prisidedantis prie FMFSA finansavimo iš savo rezervų ir iš anksto susigrąžinamų, pateiktų valstybės iždo,
-
nuo 2006 m. sausio 1 d.: finansavimas per 10,70 EUR siekiantį grąžinimą už vieną ištirtą galviją, ir įnašai, kuriais apmokestinami septyni skirtingi sektoriai (23); šie įnašai taip pat naudojami padengti GSE tyrimų išlaidas, kurie buvo iš anksto finansuoti nuo 2002 m. sausio 1 d. Nuo 2008 m. sausio 1 d. grąžinimas indeksuotas ir siekė 11,07 EUR.
(56)
GSE tyrimų kainos yra tokios:
(EUR)
Laikotarpis
Visa tyrimų kaina (24)
Grąžinimo dydis
2001 01 01-2001 01 31
111,81
/
2001 02 01-2001 03 31
89,50
/
2001 04 01-2001 12 31
64,71
/
2002 01 01-2002 03 15
64,74
/
2002 03 16-2003 12 31
63,45
/
2004 01 01-2004 01 15
63,42
/
2004 01 16-2004 06 30
53,88
/
2004 07 01-2004 11 30
43,44
/
2004 12 01-2004 12 31
43,44
10,70
2005 01 01-2005 06 30
43,47
10,70
2005 07 01-2005 12 31
38,62
10,70
2006 01 01-2006 09 30
40,35
10,70
2006 10 01-2006 12 31
39,32
10,70
2007 01 01-2007 12 31
39,35
10,70
2008 01 01-2008 12 31
39,38
11,07
3.8. Atsakymai į papildomus Komisijos klausimus
(57)
2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija, atsakydama į Komisijos 2009 m. liepos 24 d. raštą, išsiųstą po to, kai Belgija nurodė savo pastabas, pateikė keletą patikslinimų. Visų pirma, Belgija dar kartą pakartojo savo poziciją, kad valstybė narė nėra įpareigota apsunkinti ekonomikos dalyvius GSE tyrimų išlaidomis. Kalbant apie visuomenės sveikatos apsaugai skirtas išlaidas, išlaidos viešosios valdžios įvestai kontrolei negali būti laikomi atlygiu už paslaugą ir negali būti taikomos ekonomikos dalyviams. Vis dėlto siekdama bendradarbiauti ji nusprendė į Komisijos klausimus atsakyti atsižvelgdama į samprotavimo logiką, išdėstytą sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo.
(58)
Dėl Bendrijos finansavimo dalies Belgija patvirtino, kad ji buvo įtraukta į anksčiau pateiktus duomenis.
(59)
Be to, Belgija nurodė, kad 2004 m. birželio 30 d.-2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu finansavimas buvo teikiamas per FMGSA iš jos turimų finansavimo šaltinių, kuriuos ji perėmė iš ankstesniųjų įstaigų, iš kurių ji buvo suformuota. Per šį laikotarpį parafiskalinių mokesčių taikyta nebuvo.
(60)
Komisija teiravosi dėl 15 237 646 EUR sąsajos su 67 156 527,65 EUR suma, kuri buvo paminėta Belgijos pastabose (žr. 55 konstatuojamąją dalį). Belgija atsakė, kad visa 15 237 646 EUR suma įėjo į 67 156 527,65 EUR sumą. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad norėtų atlikti skaičiavimus, kad patikrintų minėtos sumos tikslumą.
(61)
Dėl grąžinimų Belgija nurodė, kad jas mokėti turėjo ūkininkai ir jos negalėjo būti laikomos valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu Belgija nurodė Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame nurodyta, kad tik 33,38 EUR ir 44,08 EUR visos kainos buvo valstybės pagalba. 10,70 EUR suma nebuvo pagalba ir todėl buvo išskaičiuota iš tyrimo kainos, vertinant atitiktį reikalavimui, kad didžiausia vieno tyrimo kaina negali viršyti 40 EUR.
(62)
Belgija pridūrė, kad vienintelis skirtumas su Komisijos Sprendime N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta sistema buvo tas, kad grąžinimų dydis buvo indeksuotas ir iš 10,70 EUR išaugo iki 11,07 EUR.
(63)
2009 m. gruodžio 1 d. rašte Belgija pataisė anksčiau pateiktus duomenis dėl atliktų tyrimų skaičiaus. Ji nurodė kad šiais duomenimis pakeičiami anksčiau, prieš ir po sprendimo dėl formalios tyrimo procedūros pradėjimo pateikti skaičiai.
(64)
Šie pakeitimai grindžiami tuo, kad anksčiau buvo padaryta klaida dėl mėginių skaičiaus. Mat pirmieji skaičiavimai rėmėsi teoriniu skaičiumi, kuris sudarė 3 mėginius per valandą, bet iš tikrųjų paimta po 12 mėginių per valandą. Dėl šio per valandą atliktų tyrimų skaičiaus padidinimo gauta mažesnė kiekvieno mėginio paėmimo kaina, o tai savo ruožtu turi įtakos bendrai vieno tyrimo kainai, skaičiuojant, kad tyrimų kainą sudaro valandinės kainos dalis, kuri sumažėja dėl didesnio per vieną valandą paimtų mėginių skaičiaus. Dar daugiau, peržiūrėtas ir, palyginti su anksčiau pateiktais skaičiais, sumažintas bendras 2003-2004 m. paskerstų gyvūnų skaičius; 2009 m. gruodžio 1 d. Belgijos rašte pateikti skaičiai yra Komisijai pranešti 2003-2004 m. žmonių vartojimui paskerstų galvijų skaičiai.
(EUR)
2003 m.
Laboratorijos įkainis
Veterinaro įkainis už valandą
Mėginio ėmimo įkainis
Tyrimo komplekto įkainis
Bendras įkainis
Intervencija
40 EUR už tyrimą
sausis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
vasaris
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
kovas
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
balandis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
gegužė
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
birželis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
liepoa
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
rugpjūtis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
rugsėjis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
spalis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
lapkritis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
gruodis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR)
2004 m.
Laboratorijos įkainis
Veterinaro įkainis už valandą
Mėginio ėmimo įkainis
Tyrimo komplekto įkainis
Bendras įkainis
Intervencija
40 EUR už tyrimą
sausio 1-15 d.
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
sausio 16-31 d.
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
vasaris
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
kovas
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
balandis
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
gegužė
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
birželis
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
liepa
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
rugpjūtis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
rugsėjis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
spalis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
lapkritis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
gruodis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Remdamasi 64 konstatuojamoje dalyje pateikta lentele Belgija daro išvadą, kad nuo 2004 m. liepos 1 d. GSE tyrimų bendras įkainis yra mažesnis už 40 EUR.
(66)
Tuo remdamosi Belgijos valdžios institucijos taip pat pateikė pataisytą prieš oficialios tyrimo procedūros pradėjimą pateiktą lentelę, kuri taip pat buvo pateikta sprendimo dėl procedūros pradėjimo 25 konstatuojamoje dalyje; šie paskutiniai skaičiai pagrįsti realiais skaičiais, o ne apytikriais skaičiavimais, kaip anksčiau. Iš šios informacijos seka, kad bendra iš anksto finansuota suma siekė ne 15 237 789,90 EUR, kaip apytiksliai apskaičiuota anksčiau, bet 6 619 810,74 EUR.
Laikotarpis
Tyrimo kaina (EUR)
Atliktų tyrimų skaičius
Iš viso (EUR)
2003 1 1
2004 1 15
Netiesioginė valstybės pagalba
40,00
373 550
14 942 015,90
Tyrimo kaina 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Iš viso
71,08
373 550
20 701 540,44
2004 1 16
2004 6 30
Netiesioginė valstybės pagalba
40,00
160 551
6 422 043,10
Mokestis
22,02
160 551
860 286,19
Iš viso
62,02
160 551
7 282 329,29
2003 1 1
2004 6 30
Bendra iš anksto finansuota suma, viršijanti didžiausią 40 EUR sumą
6 619 810,74
(67)
Belgija taip pat nurodo, kad jei už konkurenciją atsakingų Belgijos valdžios institucijų tyrimas nustatytų, kad laboratorijų atliktų GSE tyrimų kainos buvo padidintos dėl galimo neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, ji įsipareigotų susigrąžinti sumokėtos kainos perviršį, jei reikia, pradėdama teismines procedūras kompetentinguose teismuose.
(68)
2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos dar kartą patvirtino, kad 10,70 EUR siekusį grąžinimą už GSE tyrimą mokėjo naudos gavėjas, kuris ja realiai pasinaudoja tuo momentu; ji nenaudojama grąžinti už anksčiau atliktus GSE tyrimus iš anksto gauto finansavimo grąžinimui.
(69)
Tame pačiame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad bendra BIRB iš anksto finansuota suma siekė 67 156 527,65 EUR. FMGSA šią sumą iš dalies grąžino taip:
FMGSA grąžino:
2005 m.
4 477 102 EUR
2006 m.
4 477 102 EUR
2007 m.
Nieko negrąžinta (paprašyta pratęsti terminą ir prašymas patenkintas su sąlyga, kad bus mokamos palūkanos)
2008 m.
194 901 EUR (palūkanos už atidėtą grąžinimą)
Nuo 2008 m.
BIRB daugiau nebegrąžinama - 2008/12/22 įstatymas - programa
Lieka grąžinti
58 202 323 EUR
(70)
Belgija nurodė, kad Vyriausybė nusprendė sustabdyti iš anksto sumokėtos sumos grąžinimą BIRB, todėl susigrąžintos sumos bus perkeltos į teigiamą FMGSA likutį. Šį likutį reikia vertinti kaip skolos už GSE tyrimų grąžinimą.
(71)
Dėl gamintojo GSE tyrimų kainos apmokėjimo Belgija dar kartą patvirtino, kad nebuvo konkrečios sistemos, pagal kurią skerdyklos būtų įpareigotos perkelti sumą už GSE tyrimo grąžinimą gamintojui, tačiau tai buvo daroma savaime; Belgija pateikė kelis sąskaitų pavyzdžius, iš kurių aiškiai matyti, kad grąžinimų suma įtraukiama į sąskaitas atskira eilute. Tai gamintojui išrašomas skerdyklos pirkimo lydraštis, kuriame grąžinimų suma išskaičiuojama iš bendros skerdyklos gamintojui nurodytos mokėtinos sumos už gyvulio pirkimą. Belgija nurodo, jog tai įrodo, kad gamintojas yra galutinis FMGSA skolos mokėtojas už GSE tyrimą.
(72)
Paskutiniame 2011 m. gegužės 25 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad pagalbos sumoms galėjo būti bendrai taikoma de minimis pagalba, kaip numatyta 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamente Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose (25), ir 40 EUR už tyrimą teisėta pagalba šio reglamento taikymo laikotarpiu.
4. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS
(73)
Vykdydama šią procedūrą Komisija pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių negavo.
5. PAGALBOS ĮVERTINIMAS
5.1. Pagalbos buvimo įvertinimas
(74)
Iš pradžių Belgija savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo nurodė, kad jos manymu, išlaidas GSE tyrimams finansavo valstybės narės dėl šių tyrimų privalomojo pobūdžio ir nebuvo tokių Bendrijos taisyklių, kuriomis būtų reikalaujama, kad kontrolės išlaidas apmokėtų pačios įmonės. Vis dėlto 2007-2013 m. gairės bei Komisijos praktika aiškiai rodo, kad skirtingi tyrimų kainos lygiai gali iškreipti konkurenciją, o dauguma valstybių narių skiria pagalbą padengti šių tyrimų kainą. Dėl to būtina reguliuoti pagalbos intensyvumą, siekiant apriboti šios pagalbos sukeltą konkurencijos iškraipymą. Ypač GSE gairėse aiškiai nurodoma, kad valstybių suteikta pagalba kelia pavojų iškreipti konkurenciją. Antai GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad „nuo 2003 m. sausio 1 d., atliekant privalomus GSE tyrimus galvijams, kurie skerdžiami maistui, bendra tiesioginė ir netiesioginė parama, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 eurų už vieną tyrimą. Įsipareigojimas atlikti tyrimus gali būti grindžiamas Bendrijos arba nacionalinės teisės aktais.“ Šios gairės buvo pristatytos valstybėms narėms, kurios buvo pakviestos imtis naudingų priemonių ir savo taikomą tvarką priderinti pagal šias gaires. Taip pat kalbant apie 2007-2013 m. gaires valstybės narės pagalba GSE tyrimams apibrėžta 132f ir tolesniuose punktuose; Be to, svarbu pažymėti, kad Belgijos valdžios institucijos nepasinaudojo Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, kuriame dalis GSE tyrimų finansavimo pripažįstama pagalba, o tai netiesiogiai reiškia, kad Belgijos valdžios institucijos priėmė šią valstybės pagalbos GSE tyrimų finansavimui apibrėžtį.
(75)
Iš šių elementų galima daryti išvadą, kad Belgijos užginčijimas, kad pagalba GSE tyrimų finansavimui yra valstybės pagalba, dėl šių tyrimų privalomo pobūdžio, atsižvelgiant į galiojančius dabar ir ilgus metus galiojančius teisės aktus, yra nepagrįstas.
(76)
Dėl šios priežasties nagrinėjamas priemones Komisija traktuoja remdamasi SESV 107 straipsniu. Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(77)
Tam, kad priemonė būtų traktuojama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos tokios keturios sąlygos: 1) priemonė turi būti finansuojama valstybės arba iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei; 2) ji turi būti taikoma tam tikroms įmonėms arba ekonomikos sektoriams; 3) ją gaunančios įmonės iš tokios priemonės turi turėti ekonominės naudos; 4) ji turi daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai arba gali iškreipti konkurenciją.
(78)
Tolesnėse konstatuojamose dalyse šie keturi kriterijai bus taikomi priemonėms, kurios potencialiai gali būti valstybės pagalba.
(79)
Kaip nurodyta 55 konstatuojamoje dalyje, GSE tyrimų finansavimui pasitelktos kelios finansavimo sistemos. Nagrinėjant kriterijų, ar buvo panaudoti valstybės ištekliai, šiame sprendime pasitelkiama skirtis tarp skirtingų GSE tyrimų finansavimo formų.
5.1.1. Valstybės išteklių panaudojimas
5.1.1.1. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d.
(80)
Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. visa GSE tyrimų kaina buvo finansuojama iš valstybės iždo. Nėra jokių abejonių, kad šiuo atveju tai finansavimas panaudojant valstybės išteklius.
5.1.1.2. Nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d.
(81)
Vėliau, t. y. nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., laukiant struktūrinio sprendimo dėl tyrimų finansavimo, tyrimai iš anksto finansuoti iš BIRB. BIRB yra viešoji federalinė įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, suformuota performavus buvusią Belgijos ekonomikos ir žemės ūkio tarnybą (pranc. Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ir atskyrus buvusios Centrinės kvotų ir licencijų tarnybos (pranc. Office Central des Contingents et Licences, OCCL) žemės ūkio skyrių. Tai B kategorijos iš dalies viešoji tarnyba, kurią kontroliuoja Žemės ūkio ir viduriniųjų klasių ministerija (pranc. Ministre de l’Agriculture et des Classes Moyennes); BIRB yra pripažinta mokėjimo agentūra pagal bendrąją žemės ūkio politiką, ji finansuojama iš FEOGA (26); Be to, jis gali būti atsakingas už veiksmus, išplaukiančius iš federalinės Vyriausybės arba regioninių Vyriausybių žemės ūkio politikos; tam, kad galėtų subalansuoti savo administracinį biudžetą, BIRB gali naudotis Vyriausybės lėšomis, įrašytomis į jį federaliniu lygiu kontroliuojančios įstaigos biudžetą (Federalinė viešoji ekonomikos tarnyba) ir kai kuriomis nuosavomis įplaukomis (įplaukos iš tam tikrų grąžinimų ir ribotos investicijos). Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta pirmiau, finansavimas per BIRB yra finansavimas iš valstybės išteklių.
5.1.1.3. Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d.
(82)
Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. tyrimai iš anksto buvo finansuojami per FMGSA. Tuo metu galiojusiuose teisės aktuose (t. y. pirmiausia 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo (27)) nurodoma, kad FMGSA finansuojama pirmiausia iš skirtingų įplaukų, tokių kaip įplaukos iš mokesčių, mokesčiai už paslaugas ir grąžinimo, įplaukos už administracines nuobaudas, atsitiktinės įplaukos, dovanojimai, paliktas turtas ir pan. (28). FMGSA yra viešoji įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, pagal 1954 m. kovo 16 d. įstatymą dėl tam tikrų viešojo intereso organizmų kontrolės priskiriama A kategorijai (29). Iš šių svarstymų daroma išvada, kad per FMGSA suteiktas finansavimas yra valstybės ištekliai, o dėl jų skyrimo sprendžia viešosios valdžios institucija, nes FMGSA hierarchiškai pavaldi už visuomenės sveikatą atsakingai kompetentingai institucijai.
5.1.1.4. Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.
(83)
Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. (nuo 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto įsigaliojimo) iki 2005 m. gruodžio 31 d. (kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai) GSE tyrimai buvo finansuojami 10,70 EUR grąžinimu už vieną ištirtą galviją, pridedant šią sumą prie FMGSA finansavimo iš jos rezervų ir iš jai valstybės iždo suteikto susigrąžinamo avanso.
(84)
Dalinis finansavimas iš FMGSA ir atkeliaujantis iš jos pačios lėšų, yra valstybės išteklius (žr. 82 konstatuojamąją dalį).
(85)
Atsakant į klausimą dėl to, ar grąžinimai yra valstybės ištekliai, atsakome, kad tai gali būti valstybės ištekliai, jei paaiškėja, kad grąžinimai nepadengia visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jomis turi būti atlyginta. Iš tikrųjų, jei nėra atitikties tarp suteiktos paslaugos ir grąžinimo, perviršis yra valstybės išteklius, kuria gali naudotis valstybės įstaiga, kuriai grąžinama. Štai kodėl svarbu patikrinti, ar FMGSA sumokėti grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už FMGSA realiai įmonėms suteiktas paslaugas ir ar jos yra paremtos rinkos kaina (žr. sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 54 konstatuojamąją dalį). Šis klausimas nagrinėjamas toliau, nagrinėjant naudos sampratą.
5.1.1.5. Nuo 2006 m. sausio 1 d.
(86)
Kalbant apie laikotarpį, einantį po to, kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai, tai yra apie laikotarpį, prasidėjusį 2006 m. sausio 1 d., reikia ištirti, ar šiuose dekretuose nustatyti grąžinimai ir įnašai yra valstybės ištekliai. Šis klausimas jau buvo nagrinėjamas Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 atveju. Bendrais bruožais 44 konstatuojamoje dalyje buvo nurodyta, kad įnašai buvo valstybės ištekliai, o grąžinimai galėtų būti valstybės ištekliai, jei paaiškėtų, kad grąžinimai nepadengė visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jais turi būti atlyginta; GSE tyrimų atveju, šie buvo iš dalies finansuoti grąžinimais ir iš dalies įnašais; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo padaryta išvada, kad dalis GSE tyrimų išlaidų finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, o finansavimas įnašais buvo teisėta valstybės pagalba. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 34 konstatuojamoje dalyje, Komisijos sprendimu patvirtintai pagalbai šis sprendimas netaikomas, todėl ši pagalba iš naujo nagrinėjama čia nebus.
(87)
Vis dėlto atsižvelgiant į Belgijos suteiktą informaciją po to, kai pradėta oficiali tyrimo procedūra, paaiškėjo, kad įnašų lėšos 2005 ir 2006 m. buvo iš dalies naudojamos grąžinti iš anksto suteikto finansavimo dalį už GSE tyrimus, viršijusius 40 EUR laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d. Tačiau apie tai nebuvo užsiminta Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Iš to seka, kad dalis įnašų buvo skirta finansuoti GSE tyrimus, atliktus laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d., o tikslas buvo nepaskirai iš ūkininkų susigrąžinti iš anksto finansuotas išlaidas privalomiems GSE tyrimams, viršijusiems 40 EUR.
(88)
Dalies šių įnašų įplaukų skyrimas sumų už iš anksto finansuotus tyrimus grąžinimui nepakeičia valstybės išteklių apibrėžties, kuri taikoma Sprendime N 9/05 ir N 10/05.
5.1.2. Įmonės pasirinktinis palaikymas
(89)
Nagrinėjant naudos buvimą, svarbu išskirti priemones, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) ir priemones, kurios finansuojamos iš grąžinimų.
(90)
Dėl priemonių, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus), Komisija nuolat laikėsi nuomonės (30), kad jei valstybė finansuoja privalomos kontrolės, kuri yra susijusi su gamyba ar produktų pateikimu į rinką, išlaidas, tai turi būti laikoma kaip įmonių pasirinktinis palaikymas (31); valstybė iš tikrųjų sumažino mokesčius, kurie paprastai yra įtraukiami į įmonės biudžetą. Iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad ūkininkai, skerdyklos ir kiti subjektai, kurie produktus iš galvijų, kuriems pagal nagrinėjamu laikotarpiu galiojančius teisės aktus taikomas įpareigojimas atlikti GSE tyrimus, perdirba, jais manipuliuoja, juos parduoda ar teikia į prekybą, užsiima ekonomine veikla ir gavo valstybės pagalbą tuo, kad GSE tyrimus finansavo valstybė, ir tai buvo daroma nuo 2001 m. sausio 1 d.
(91)
Belgijos pateikti argumentai (žr. 37 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), pagal kuriuos GSE tyrimų finansavimas taikomas tam, kad būtų apsaugota visuomenės sveikata, ir kad valstybei narei priklauso apsispręsti dėl normalios GSE tyrimų finansavimo tvarkos, negali būti priimti dėl 74 konstatuojamoje dalyje nurodytų priežasčių. Konkretesniu pasirinktinumo vertinimo atveju Belgija tvirtino, kad apie pasirinktinumą kalbėti galima tik tiek, kiek tam tikri sektoriai ar įmonės būtų palankiau vertinamos palyginti su normalia tvarka. Tai, kad skirtingų valstybių narių GSE tyrimų finansavimo tvarka skiriasi, ir kad tai gali iškreipti konkurenciją, Belgijos manymu, yra ne valstybės pagalbos, o teisės aktų derinimo klausimas.
(92)
Tačiau šio argumento priimti negalima. Kaip nurodyta Sprendime N 9/05 ir N 10/05, pasirinkitinumo kriterijus yra patenkintas, kai palaikymas yra skirtas kelioms įmonėms ar vienam veiklos sektoriui. Šiuo konkrečiu atveju, nacionaliniu mastu, dėl valstybės GSE tyrimų finansavimo naudą gauna tik vienas konkretus sektorius, t. y. tas, kuriame auginami gyvūnai, kuriems turi būti atliktas GSE tyrimas. Bendrijos požiūriu Belgijos įmonių naudai valstybės skirtas arba pasitelkiant valstybės išteklius GSE tyrimų finansavimas šioms įmonėms suteikia pranašumą užsienio konkurentų atžvilgiu, kurių privalomų GSE tyrimų valstybė nefinansuoja arba jie nėra finansuojami iš valstybės išteklių; GSE gairių preambulėje (8 ir 9 punktuose) aiškiai nurodyta, kad derinimo procesas, pagal kurį sektorius turėjo pats apmokėti išlaidas, vyko lėtai, todėl Komisija nusprendė išsiaiškinti dėl valstybės pagalbos politikos, susijusios su išlaidomis GSE tyrimams, ir ją iš dalies pakeisti. Savo ruožtu GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad pareiga atlikti tyrimus gali būti grindžiama Bendrijos ar nacionaline teise. Šiame punkte aiškiai nurodoma, kad dėl pareigos atlikti tyrimus derinimo Bendrijos lygmeniu nėra, o tai reiškia, kad galimas pasirinktinis tam tikrų konkrečios valstybės narės įmonių palaikymo faktas. Išvada būtų tokia, kad priemonės, finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) reiškia pasirinktinį palaikymą ūkininkų, skerdyklų ir kitų subjektų, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus, tuo, kad taip sumažinamos šiems naudos gavėjams tenkančios išlaidos. Ši ekonominė nauda skiriama ne iš tiesioginių mokėjimų, bet moka valdžios institucijos, kurios tyrimų kainą sumoka tiesiogiai skerdyklų prašymu atliekančioms laboratorijoms, perimdamos GSE tyrimų išlaidas, o išlaidų sąskaitos išrašomos FMGSA.
(93)
Kalbant apie pagalbos priemones, kurios yra finansuojamos iš grąžinimų, svarbu patikrinti, ar šiais grąžinimais yra suteikiama ekonominė nauda. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo (61 ir 62 konstatuojamose dalyse), ekonominės naudos nėra, jei šie grąžinimai yra mažesni už tikrąsias FMGSA iš tikrųjų ekonomikos dalyviams suteiktų paslaugų sąnaudas. Taip pat svarbu patikrinti, ar mokesčiuose atsispindi mokėjimai už FMGSA iš tikrųjų įmonėms suteiktas paslaugas. Kalbant dar konkrečiau, svarbu žinoti, ar ekonominė nauda buvo suteikta skerdykloms ir gamintojams, kurie mokėjo 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekusį grąžinimą laikotarpiu nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., ir ar jiems tikrai buvo suteiktos FMGSA paslaugos.
(94)
Belgijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, nurodė, kad 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekęs grąžinimas buvo vienintelis FMGSA finansavimo šaltinis padengti GSE tyrimų išlaidas, neskaitant FMGSA rezervų ir susigrąžinamo valstybės iždo avanso. Grąžinimus atliko (mokėjo) skerdyklos. Belgijos skerdyklos minėjo, kad skerdyklos neturėjo teisinės prievolės į sąskaitas savo klientams įtraukti grąžinimo sumą, tačiau skerdyklos paprastai gamintojams atskirai į sąskaitą įtraukia grąžinimo sumą. Belgija tai įrodė pateikdama sąskaitų pavyzdžius, kuriose aiškiai matyti, kad skerdyklos į sąskaitas gamintojams atskirai įtraukia grąžinimo sumą. Belgija mano, kad nereikia griežtai reglamentuoti to, kaip skerdyklos gamintojams ar kitiems galimiems paslaugų gavėjams perkelia savo mokamą grąžinimą, turint omenyje tai, kad ši išlaidų forma gamintojams įtraukiama panašiai kaip ir kitos su skerdimu susijusios išlaidos, įtraukiamos į gamintojams išrašomas sąskaitas.
(95)
Todėl iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad pradedant oficialią tyrimo procedūrą 44 konstatuojamoje dalyje, kurioje nurodyta, kad mokestis skerdykloms buvo gerokai didesnis negu kitiems paslaugos gavėjams, iškilusias abejones pašalino Belgijos pateikta informacija apie šių grąžinimų įtraukimą į gamintojams išrašomas sąskaitas.
(96)
Dėl to, ar GSE tyrimų kaina yra rinkos kaina, Belgija pirmiausia Komisijai nurodė, kad nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlytos kainos yra mažesnės nei 40 EUR, nors 2007-2013 m. žemės ūkio gairėse nurodoma, kad 40 EUR tuo metu Bendrijoje buvo mažiausia kaina. Tai rodo, kad kainos atitinka kitose Europos šalyse konkrečiu laikotarpiu taikomas kainas. Antra, Belgija atsakydama į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros nurodė, kad padėtis buvo tapati nagrinėtai padėčiai Sprendime N 9/05 ir N 10/05, kuriame padaryta išvada, kad paslaugos teikėjas parinktas laikantis atvirų ir nediskriminacinių procedūrų (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 82 konstatuojamąją dalį). Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į Belgijos parodytas pastangas imtis visų galimų teisinių priemonių susigrąžinti tai, kas buvo sumokėta daugiau nei tyrimų kaina, tuo atveju, jei už konkurenciją atsakinga Belgijos valdžios institucija padarytų išvadą, kad būta neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, kuris būtų galėjęs padidinti tyrimų kainą; remdamasi šiais samprotavimais Komisija daro išvadą, kad grąžinimų negalima laikyti valstybės ištekliais, nes FMGSA mokami grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už realiai FMGSA įmonėms suteiktas paslaugas ir yra paremti rinkos kaina.
(97)
Galima daryti išvadą, neprieštaraujant Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 nuostatoms, kad grąžinimais nebuvo suteikta jokios ekonominės naudos skerdykloms ar gamintojams, nes grąžinimas - apmokama paslauga, kurią gavo grąžinimų mokėtojas, o tyrimo kaina yra paremta rinkos kaina. Ši išvada taip pat leidžia spręsti apie tai, kad finansavimo iš valstybės išteklių nebuvo, nes tyrimo kaina atitinka rinkos kainą.
5.1.3. Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai Sąjungoje
(98)
Dėl kitų sąlygų, susijusių su SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymu, priemonė iš tikrųjų gali turėti įtakos Belgijos padėčiai šiame sektoriuje (32).. Kadangi Belgijos įmonės veikia ypač konkurencingoje tarptautinėje rinkoje, priemonė iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją (33) ir turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.
5.1.4. Išvados dėl pagalbos pobūdžio pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį
(99)
Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad GSE tyrimų finansavimas iš įnašų ir kitų pirmiau nurodytų valstybės išteklių yra ekonominė nauda, kuriai suteiktas finansavimas iš valstybės išteklių. Ši ekonominė nauda iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją, nes taip paremiamos tam tikros įmonės bei tam tikri produktai ir gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; Ekonominė nauda yra suteikta ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus; todėl Komisija daro išvadą, kad šioms priemonėms taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis; tačiau dalis GSE tyrimų, kurie buvo finansuojami iš grąžinimų, nėra pagalba, nes grąžinimo mokėtojai suteiktos paslaugos rinkos kaina.
5.2. Pagalbos neteisėtumas
(100)
Nuo 2001 m. sausio 1 d. Belgijos valdžios institucijos Komisijos neinformavo, kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, apie pagalbos priemones - GSE tyrimų finansavimą. Pagalbai, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1/2004, negalioja pranešimo reikalavimas, jei ji atitinka šiame reglamente numatytas sąlygas. Jei šių sąlygų nesilaikoma, pagalba yra neteisėta.
5.3. Pagalbos finansavimas
(101)
Jei valstybės pagalba iš dalies finansuojama parafiskaliniais mokesčiais, t. y. įnašais, šia pagalba finansuojamus veiksmus, taip pat pačios pagalbos finansavimą turi išnagrinėti Komisija. Iš tikrųjų, galima valstybės pagalbos finansavimo neatitiktis vidaus rinkai taip pat pačią pagalbą padarytų neteisėtą, net tuo atveju, kai pagalba būtų skiriama laikantis galiojančių konkurencijos taisyklių.
(102)
Laikantis nusistovėjusios teismo praktikos, mokesčiai neįeina į SESV nuostatų dėl valstybės pagalbos taikymo sritį, nebent jos būtų kokios nors pagalbos priemonės finansavimo būdas, taip, kad jos būtų neatskiriama šios priemonės dalis (34). Tam, kad būtų galima mokestį ar jo dalį laikyti neatskiriama pagalbos priemonės dalimi, būtinas privalomas pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus paskirties ryšys tarp mokesčio ir pagalbos, taip, kad pajamos iš mokesčio būtų būtinai susijusios su pagalbos finansavimu (35). Jei toks ryšys yra, pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui (36) ir todėl - šios pagalbos atitikties vidaus rinkai vertinimui (37).
(103)
Todėl derėtų ištirti, ar po 2004 m. liepos 1 d. surinkti įnašai atitinka 102 konstatuojamoje dalyje išdėstytus kriterijus ir juos išskirti vadovaujantis skirtingais laikotarpiais galiojusiomis teisinėmis priemonėmis. Finansuotai pagalbai daroma išimtis, tačiau ši išimtis netaikoma pagalbos finansavimo sistemai, todėl reikia patikrinti finansavimo sistemos teisėtumą visu nagrinėjamu laikotarpiu.
5.3.1. Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.
(104)
Per šį laikotarpį pagalba buvo iš anksto finansuojama per FMGSA ir iš grąžinimų, vadovaujantis 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekretu (tačiau apie grąžinimus šiame skirsnyje nekalbama, nes tai nėra pagalba - žr. 97 konstatuojamąją dalį)). Svarbu patikrinti, ar finansavimo sistema yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis. Iš galiojančių teisės aktų neseka, kad būtų privalomas paskirties ryšys tarp FMGSA finansavimo ir GSE tyrimų finansavimo, nei tai, kad pajamos iš mokesčių būtinai skiriamos pagalbos finansavimui; Iš tikrųjų 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo numatomi skirtingi FMGSA finansavimo šaltiniai (žr. 82 konstatuojamąją dalį). Be to, atsižvelgiant į tai, kad tyrimai finansuojami ir iš grąžinimų, ir iš FMGSA, negalima daryti išvados, kad pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui; todėl FMGSA sumokėtos pagalbos dydis skiriasi priklausomai nuo tyrimų kainos, o ne nuo FMGSA sumokėtų įnašų; Iš to daroma išvada, kad nėra privalomo paskirties ryšio tarp pajamų iš įnašų ir išankstinio finansavimo grąžinimo.
5.3.2. Nuo 2006 m. sausio 1 d.
(105)
Nuo šios datos įnašai reglamentuojami pagal Karaliaus dekretą dėl įnašų FMGSA finansavimui; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo nagrinėjama finansavimo iš įnašų sistema ir padaryta išvada, kad dalies išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, finansavimo metodas nereiškia įvežamų ar išvežamų produktų ir neprieštarauja Sutarties nuostatoms (38); Kaip nurodyta 31 konstatuojamoje dalyje, šiame sprendime nenagrinėjamos anksčiau patvirtintos priemonės; Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad Belgija nurodė, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. dalis įnašų buvo naudojami grąžinti iš anksto finansuotas ankstesnių GSE tyrimų išlaidų sumas, Komisija turi teisę nagrinėti finansavimo sistemą tuo atžvilgiu, kiek šiais įnašais buvo finansuojama iš anksto sumokėtų GSE tyrimų išlaidų padengimas.
(106)
Belgija nurodė, kad, neskaitant grąžinimų indeksavimo, finansavimo sistema liko nepakitusi Vienintelis pakeistas elementas - pajamų iš įnašų panaudojimas 2006 m. grąžinti iš anksto finansuotų GSE tyrimų išmokas.
(107)
Dėl to, ar toks finansavimas yra neatsiejama pagalbos priemonės dalis, linkstama daryti neigiamą išvadą. Po 2006 m. įnašų paskirtis padengti išankstinį tyrimų finansavimą neturėjo įtakos suteiktos pagalbos dydžiui; Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad susigrąžinimo sistema buvo solidari, kai kiekvienas dalyvis moka įmokas FMGSA, o dalis šių įmokų yra skiriama padengti ankstesnes išlaidas, susijusias su išankstiniu GSE tyrimų finansavimu. Visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje, tačiau įmokas moka ne jie vieni. Iš to Komisija daro išvadą, kad pagalbos finansavimas nėra neatsiejama nagrinėjamos pagalbos priemonės dalis.
5.4. Pagalbos priemonių teisėtumo įvertinimas
(108)
Kai pagalba priskiriama prie valstybės pagalbos ir jai taikomas SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia ištirti, ar ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalis.
(109)
Atsižvelgiant į nagrinėjamą priemonę, gali būti taikomas tik SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, kuriame nurodyta, kad pagalba, skirta padėti tam tikros veiklos ar tam tikrų ekonomikos regionų plėtrai, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji neiškreipia prekybos sąlygų taip, kad tai pakenktų bendram interesui.
(110)
Vadovaujantis Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui 2000-2006 m. (39) 23.3 punktu (toliau - Žemės ūkio gairės 2000-2006 m.) ir Komisijos komunikatu dėl taisyklių, taikytinų neteisėtos valstybės pagalbos įvertinimui, nustatymo (40), visa neteisėta pagalba pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (41) 1 straipsnio f punktą turi būti įvertinta pagal tuo metu, kai pagalba buvo skiriama, galiojusias taisykles ir gaires. 2002 m. Komisija priėmė GSE gaires. Šios gairės galiojo nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. (42). GSE gairių 44 punkte yra numatyta, kad neskaitant sąlyginių atvejų (konkrečiai - GSE tyrimų), neteisėta pagalba pagal reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą, tiriama atsižvelgiant į vadovaujantis taisyklėmis ir gairėmis, galiojusiomis pagalbos skyrimo momentu. Kadangi pagalba buvo suteikta tarp 2001 m. sausio 1 d. ir 2005 m. gruodžio 31 d., šios pagalbos tyrimui galima vadovautis GSE gairėmis.
(111)
Pagal 2007-2013 m. žemės ūkio gairių 194 punkto c) dalį, nuo 2007 m. sausio 1 d. Komisija GSE gaires taikys tik neteisėtai pagalbai, nurodytai GSE gairių 43 ir tolesniuose punktuose.
(112)
Priklausomai nuo skirtingų teisinių nuostatų galiojimo, gali būti išskirti du laikotarpiai.
5.4.1. Laikotarpis nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d.: 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punkto, į kurį pateikiama nuoroda GSE gairių 45 punkte, galiojimas
(113)
GSE gairių 45 punkte numatoma, kad dėl neteisėtos valstybės pagalbos, skirtos padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, skirtas prieš pradedant galioti GSE gairėms (t. y.2003 m. sausio 1 d.), Komisija įvertins tokios pagalbos teisėtumą vadovaudamasi 2000-2006 m. žemės ūkio gairėmis ir savo nuo 2001 m. taikoma praktika patvirtinti tokią pagalbą, galinčią siekti iki 100 %.
(114)
Pagal 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punktą, kad būtų laikoma teisėta,
-
priemonė turi būti dalis atitinkamos programos, nustatytos Bendrijos, nacionaliniu ar regioniniu lygiu, kad apsaugotų nuo nagrinėjamos ligos, ją stebėtų ar pašalintų (11.4.2 punktas),
-
priemone turi būti siekiama užtikrinti prevenciją ar kompensuoti, arba abiejų šių tikslų (11.4.3 punktas),
-
priemonė turi atitikti tiek tikslus, tiek konkrečias nuostatas, įtvirtintas Bendrijos veterinarijos ir fitosanitarijos srities teisės aktuose,
-
pagalbos dydis neturi viršyti 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (11.4.5 punktas).
Kai pagalba skiriama pagal Bendrijos ir (arba) nacionalinės ir (arba) regioninės pagalbos modelį, Komisija reikalauja pateikti įrodymą, kad nėra perviršinio kompensavimo pavojaus dėl to, kad gali būti vienu metu pasinaudota pagal įvairius modelius numatytomis priemonėmis; Patvirtinus Bendrijos pagalbą, turi būti nurodyta atitinkamo Komisijos sprendimo data bei nuoroda.
(115)
Dėl pirmųjų trijų sąlygų sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo jau buvo padaryta išvada, kad jos buvo patenkintos (žr. šio sprendimo dėl pradėjimo 80 konstatuojamąją dalį); be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino šį požiūrį savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo. Iš tikrųjų GSE yra užkrečiama liga ir kelia pavojų žmonių sveikatai. Tai gyvūnų liga, apie kurio pirminį židinį turi būti tiesiogiai pranešta Komisijai ir kitoms valstybėms narėms (43). Pagalbos priemonės tikslas - kovoti su GSE atliekant paskerstų ir rastų negyvų gyvūnų tyrimus. Ūkininkų patirtų išlaidų kompensacija turi būti užtikrinta, kad priemonės būtų iš tikrųjų įgyvendintos. Visos priemonės taikomos vadovaujantis Bendrijos teise arba pagal jos rekomendacijas (44).
(116)
Dėl ketvirtosios sąlygos, Belgijos pateikta informacija rodo, kad šiuo laikotarpiu GSE tyrimų kainos svyravo tarp 111,81 EUR ir 63,45 EUR (žr. - konstatuojamąją dalį); į šias išlaidas įėjo analizė laboratorijoje, veterinaro atliekamo mėginio ėmimo ir tyrimo komplekto kaina; Komisija mano, kad šios išlaidos atitinka 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4.5 punkte, kuriame, be kita ko, kaip realios išlaidos minima sanitarinė kontrolė, tyrimai ir kitos tikrinimo priemonės, nurodytas išlaidas.
(117)
Galima daryti išvadą, kad laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. suteikta pagalba yra teisėta.
5.4.2. Laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.: GSE gairių 21 ir tolesnių punktų taikomumas
(118)
Vadovaudamasi GSE gairių 23 punktu Komisija nusprendė toliau leisti pagalbą, padengiančią iki 100 % išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, remiantis 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punkte išdėstytais principais (žr. 114 konstatuojamąją dalį).
(119)
Be to, vadovaujantis GSE gairėmis, taip pat turi būti patenkintos toliau išdėstytos sąlygos:
-
nuo 2003 m. sausio 1 d., dėl to, kas yra susiję su privalomais maistui paskerstų galvijų GSE tyrimais, pagalba, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 EUR už vieną tyrimą (žr. GSE gairių 24 punktą),
-
valstybės pagalba, kuria siekiama padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje turi būti paimti mėginiai tyrimui. Jei pagalba mokama laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa pagalbos suma perduota ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas).
(120)
Kaip nurodyta 115 ir 116 konstatuojamose dalyse, 2000-2006 m. žemės ūkio gairėse nurodytos sąlygos yra patenkintos.
(121)
Kalbant apie sąlygą dėl didžiausios 40 EUR už vieną testą sumos, Komisija pažymi, kad ši didžiausia suma viršyta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Remiantis Belgijos pateikta informacija, bendra šio perviršio suma per šį laikotarpį siekė 6 619 810,74 EUR. Nuo 2004 m. liepos 1 d. bendra tyrimo kaina viršija 40 EUR (žr. 64 konstatuojamąją dalį). Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šios sumos apėmė nacionalinius ir Bendrijos mokėjimus (žr. 58 konstatuojamąją dalį).
(122)
Kalbant apie sąlygą, pagal kurią pagalba turi būti mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje paimti mėginiai tyrimui, ir kad jei pagalba pervesta laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa valstybės suma yra pervesta ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas), Komisija daro išvadą, kad ši sąlyga yra patenkinta.
(123)
Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad GSE tyrimų išlaidos mokamos tiesiogiai laboratorijoms. Už galvijams atliekamus GSE tyrimus ūkinės veiklos vykdytojams nieko nereikia mokėti. Šis vertinimas atitinka tai, kas buvo nuspręsta dėl panašios sistemos Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 95 konstatuojamoje dalyje. Kaip buvo nurodyta pirmiau, vienintelės gamintojų patiriamos išlaidos yra grąžinimas (žr. 93 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), tačiau ši GSE tyrimų finansavimo dalis nėra laikoma pagalba. Iš to seka, kad visa pagalbos suma yra perduota ūkinės veiklos vykdytojui.
5.4.3. Nuo 2006 m. sausio 1 d.
(124)
Dėl laikotarpio po 2006 m. sausio 1 d., Komisija daro nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kadangi šiame sprendime iš naujo neaptariama tame sprendime patvirtinta pagalba.
5.4.4. Išvada
(125)
Galima daryti išvadą, kad GSE testų finansavimui suteikta pagalba, viršijanti 40 EUR sumą už vieną tyrimą per laikotarpį, ėjusį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., ir kuri visa siekė 6 619 810,74 EUR, yra nesuderinama su vidaus rinka.
5.5. Iš anksto finansuotos sumos grąžinimas
(126)
Kaip buvo nurodyta pirmiau, tyrimai buvo finansuojami iš valstybės pagalbos, sumokant sumas, viršijusias didžiausią 40 EUR siekusią sumą už vieną tyrimą laikotarpiu, ėjusiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d.
(127)
Belgija nusprendė grąžinti šį perviršį iš FMGSA finansuoti surinktų įmokų nuo 2006 m. sausio 1 d., iš pradžių paskirstytą 15 metų laikotarpiui, tačiau vėliau to buvo atsisakyta; Belgijos valdžios institucijų manymu, dėl šio bendro požiūrio buvo praktiškai sudėtinga vykdyti individualų grąžinimą, nes kai kurie ūkinės veiklos vykdytojai jau buvo mirę ar nutraukę savo veiklą.
(128)
Vėlesniame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 2005-2006 m. FMGSA pradėjo grąžinimą iš FMGSA lėšų.
(129)
Vis dėlto pasiūlyta susigrąžinimo sistema neatitinka reikalavimų, taikomų neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimui. Iš tikrųjų, vadovaujantis Teismo praktika, susigrąžinimu siekiama atkurti padėtį, egzistavusią rinkoje prieš tai, kai buvo suteikta aptariama pagalba. Tikslas atkurti buvusią padėtį pasiekiamas, kai gavėjas grąžina neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą ir jis netenka ekonominės naudos, kurią jis turėjo rinkoje savo konkurentų atžvilgiu, o tuo atveju padėtis, buvusi prieš pagalbos sumokėjimą, yra atkuriama (45). Susigrąžintina pagalba apima palūkanas Komisijos su nustatyta atitinkama norma, taikoma nuo datos, kai neteisėta pagalba buvo suteikta jos gavėjui, iki jo sugrąžinimo datos (46). Remiantis 2004 m. balandžio 21 d. reglamentu (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (47), palūkanos turi būti apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, o taip nėra šiuo atveju. Be to, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje numatyta, kad valstybė narė turi imtis visų priemonių, kad Komisijos sprendimas būtų vykdomas iš karto ir veiksmingai. Belgijos siūlomas ir iš dalies įgyvendinamas susigrąžinimas neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų ir negali būti laikomas kaip susigrąžinimas, numatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį.
6. IŠVADOS
(130)
Komisija daro išvadą, kad GSE finansavimas iš grąžinimų nėra pagalba.
(131)
Komisija daro išvadą, kad GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių yra pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus. Ši pagalba yra teisėta laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. Ji yra neteisėta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Pagalba yra neteisėta dėl sumos, viršijusios 40 EUR vienam tyrimui, kuri, Belgijos vertinimu, siekia 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komisija konstatuoja, kad Belgija neteisėtai ėmė teikti paramą GSE tyrimų finansavimui, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Nuo 2003 m. sausio 1 d. pagalbai taikytas išimties reglamentas, tačiau šio išimties reglamento sąlygų nebuvo laikomasi, todėl pagalba yra neteisėta.
(133)
Neteisėta ir nesuderinama pagalba, viršijanti didžiausią 40 EUR už vieną tyrimą sumą, turi būti susigrąžinta, išskyrus pagalbą, suteiktą specifiniams projektams, kurie šios pagalbos suteikimo metu atitiko visas galiojančiame de minimis reglamente nustatytas sąlygas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Priemonės, finansuojamos iš grąžinimų, nėra pagalba.
2. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 gruodžio 31 d. ir nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių yra suderinama su vidaus rinka pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus.
3. GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. yra suderinama su vidaus rinka pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus, jei suma už vieną tyrimą yra mažesnė kaip 40 EUR. Sumos, viršijančios 40 EUR už vieną tyrimą yra nesuderinamos su vidaus rinka ir turi būti grąžintos, išskyrus pagalbą, suteiktą specifiniams projektams, kurie šios pagalbos suteikimo metu atitiko visas galiojančiame de minimis reglamente nustatytas sąlygas.
4. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Belgija neteisėtai teikė finansavimą GSE tyrimams, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį.
2 straipsnis
1. Belgija imasi reikalingų priemonių susigrąžinti iš gavėjų neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, nurodytą 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse.
2. Į grąžintiną pagalbą įskaičiuojamos palūkanos, apskaičiuojamos nuo datos, kada pagalba buvo suteikta gavėjams iki jos susigrąžinimo datos.
3. Palūkanos apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriumi.
4. Susigrąžinama iš karto, laikantis nacionalinėje teisėje numatytų procedūrų, jei jos leidžia iš karto ir veiksmingai įgyvendinti šį sprendimą.
3 straipsnis
1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta suma susigrąžinama iš karto ir veiksmingai.
Belgija stebi, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo jai datos.
4 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Belgija Komisijai pateikią šią informaciją:
a)
gavėjų, gavusių 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą pagalbą, sąrašą ir kiekvieno iš jų gautos pagalbos dydį;
b)
visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš gavėjų;
c)
išsamų priemonių, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų pradėta laikytis šio sprendimo, aprašymą;
d)
dokumentus, patvirtinančius, kad gavėjai yra įpareigoti sugrąžinti pagalbą.
2. Belgija informuoja Komisiją apie padarytą pažangą pritaikius nacionalines priemones, priimtas siekiant įgyvendinti šį sprendimą. Tai daroma tol, kol bus grąžinta visa 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta pagalba.
3. Po 1 dalyje nurodyto dviejų mėnesių laikotarpio Belgija, Komisijai paprašius, pateikia ataskaitą apie priemones, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų laikomasi šio sprendimo. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama išsami informacija apie jau iš gavėjų susigrąžintos pagalbos dydį ir susigrąžinimo palūkanas.
5 straipsnis
Šis sprendimas skiriamas Belgijai.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 27 d.