РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1030/2010 НА СЪВЕТА
от 17 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1467/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат (РЕТ) с произход, inter alia, от Китайската народна република („окончателните антидъмпингови мерки“). Наложените нива на митото достигаха до 22,9 %, което съответства на 184 EUR/t, за вноса с произход от Китайската народна република („засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
След преразглеждане във връзка с нов износител съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 2167/2005 (3) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1467/2004.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 13 май 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ („заявителят“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на PET.
(4)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие бе основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет Комисията установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Съобразно с това на 18 август 2009 г. Комисията обяви с известие за започване на процедура (5) („известие за започване на процедура“) започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Успоредни процедури
(6)
Следва да се отбележи, че на 3 септември 2009 г. Комисията обяви също така започването на антидъмпингова процедура (6) съгласно член 5 от основния регламент и на процедура относно субсидирането (7) съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8), по отношение на вноса на някои видове РЕТ с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(7)
С Регламент (ЕС) № 857/2010, публикуван на 29 септември 2010 г. (9), Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства. По същото време Комисията прекрати антидъмпинговата процедура (10).
4. Разследване
4.1. Разследван период
(8)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми подалите жалбата производители, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците, потребителите, за които е известно, че са засегнати, и техните сдружения, както и производителите износители и представителите на засегнатата държава износител за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедура.
(10)
Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза, производители износители и вносители беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, искана в известието за започване на процедура.
(12)
Четиринадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от петима производители от Съюза, които осъществяват 65 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители от Съюза за несвързани клиенти в ЕС.
(13)
Тъй като само двама китайски производители износители предоставиха исканата информация, за тях не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Само един вносител предостави исканата информация и се съгласи да бъде включен в представителната извадка. Вследствие на това не бе необходимо изготвяне на представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(15)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители от Съюза, на производителите износители и на всички потребители и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и на тези, които заявиха своя интерес в сроковете, определени в известието за започване на процедура. Въпросници бяха изпратени и на известните производители от САЩ („предвидената държава аналог“).
(16)
Попълнени въпросници бяха получени от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, от седем потребители в Съюза, трима доставчици на суровини и двама производители от САЩ. Освен това седем съдействащи производители от Съюза представиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата. Не бяха получени обаче попълнени въпросници от китайските производители износители.
(17)
В хода на разследването един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе в състояние да предостави всички искани данни и поради това се наложи представителната извадка да бъде намалена до четирима производители, които осъществяват 47 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Novapet SA, Испания,
-
Equipolymers srl, Италия,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Литва,
-
UAB Neo Group, Литва;
б)
потребители в Съюза
-
Puccetti, Италия;
в)
производители от САЩ
-
M&G Polymers USA, LLC, САЩ,
-
StarPet Inc., САЩ.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Разглежданият продукт е същият като този, обект на първоначалното разследване, а именно полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от КНР.
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди направената при първоначалното разследване констатация, че разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на техния вътрешен пазар и за трети държави, както и продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
(23)
Поради липсата на значителен по обем внос от КНР в Съюза не бе възможно той да се използва като основа за представителна по отношение на дъмпинга констатация. Поради това изчислението на дъмпинга бе направено на основата на експортните цени от КНР, а вниманието при разследването бе съсредоточено върху вероятността от повтаряне на дъмпинга.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(24)
Като се вземе предвид фактът, че нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, изложените по-долу заключения се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно - данни от Евростат и от искането за преразглеждане.
3.1. Връзка между нормалната стойност и експортните цени за трети държави
(25)
Поради липсата на съдействащи производители износители от КНР бе направено сравнение между продажните цени на вътрешния пазар на трета държава с пазарна икономика и експортните цени от КНР за трети държави в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(26)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, в съответствие с разпоредбите в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена на основата на цената или на изградената нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или ако това не е възможно - на всяка друга разумна основа, включително и цената, действително платената или платима в Съюза за сходния продукт, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване на процедура беше предвидено САЩ да бъдат използвани като подходяща държава аналог с цел установяване на нормална стойност за КНР, като заинтересованите страни бяха поканени да изразят своето мнение относно целесъобразността на този избор. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог при първоначалното разследване. Поради това бе счетено, че САЩ са подходяща държава аналог.
(28)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от производителите от държавата аналог, а именно на основата на действително платената или платима цена на вътрешния пазар на САЩ за продукти, за които бе установено, че са се продавали при обичайни търговски условия.
(29)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар на несвързани клиенти от съдействащите производители от САЩ.
(30)
Първоначално бе установено за всеки от двамата съдействащи производители износители от САЩ дали общите им продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те съставляват 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени и от двамата производители от САЩ по време на разследвания период, бяха счетени за достатъчно представителни.
(31)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта бе определен делът на продажби на вътрешния пазар с печалба на сходния продукт на независими клиенти по време на РПП.
(32)
Тъй като обемът на продажбите с печалба на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на продажбите с печалба.
(33)
Както бе обяснено по-горе, при липсата на значителен по обем внос и с оглед на липсата на каквото и да било съдействие от страна на производителите износители от КНР, експортната цена бе разгледана на основата на наличните данни от статистическите данни за износа на КНР по отношение на количеството и стойността на износа на КНР за нейните три най-големи пазара (Япония, Украйна и Съединените щати), тъй като тези данни представляваха най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент. Износът за тези пазари е съставлявал приблизително 50 % от износа на КНР на продукта, обект на разследването.
(34)
Статистическите данни за износа на КНР показаха, че експортните цени за горепосочените трети държави са били по-ниски от определената нормална стойност за КНР. В действителност разследването установи, че като цяло тази ценова разлика по време на РПП е варирала между 14 % и 38 %. Това показва, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга на износа за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2. Неизползвани производствени мощности
(35)
При липса на друга информация относно производството и капацитета анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент на основата на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане.
(36)
Съгласно наличната информация и при липса на каквато и да било информация, сочеща противното, през разглеждания период производственият капацитет на КНР е нараснал с 16 %. През РПП използването на капацитета е било на ниво от приблизително 72 %. Следователно неизползваните производствени мощности са били значителни, достигайки излишък от 700 000 тона. При задействане на тези неизползвани мощности китайското производство би могло да доставя до 23 % от потреблението на Съюза.
(37)
Освен това, тъй като се очаква производственият капацитет в КНР да нарасне в много по-голяма степен в сравнение с потреблението на вътрешния пазар, може да се направи предположение, че голяма част от евентуално увеличение на производството ще бъде ориентирана за износ.
4. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Като се има предвид, че цените за износ на продукта, обект на разследването, за основните пазари за износ на КНР са под нормалната стойност, определена по време на РПП, и въз основа на нарастващия свободен капацитет се счита, че ако мерките отпаднат, има вероятност от увеличаване на обема на китайския износ за ЕС на дъмпингови цени.
(39)
В контекста на горепосоченото съществува вероятност от повтаряне на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от 17 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(41)
От тези 17 производители 12 съдействаха изцяло при разследването. Беше установено, че тези 12 производители съставляват основна част, в случая повече от 80 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Поради тази причина 12-те съдействащи производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и са наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“. Останалите производители от Съюза са наричани по-нататък „другите производители от Съюза“. Тези други производители от Съюза не подкрепиха активно жалбата, нито ѝ се противопоставиха.
(42)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, които я предоставиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе направен въз основа на предоставената от тях информация.
(43)
Следва да се отбележи, че пазарът на ЕС за РЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чието управление е разположено извън ЕС. Пазарът е в процес на консолидиране, като напоследък се наблюдават редица случаи на поглъщане и на прекратяване на дейността. Така например от 2009 г. насам бяха закрити предприятията за производство на РЕТ на „Tergal Fibers“ (Франция), „Invista“ (Германия) и „Artenius“ (Обединеното кралство), докато в същото време „Indorama“ погълна предишните предприятия „Eastman“ в Обединеното кралство и в Нидерландия.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(44)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на ЕС, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(45)
Потреблението в Съюза на продукта, обект на разследването, е нараснало между 2006 г. и РПП с 11 %. По-конкретно, явното търсене се е увеличило през 2007 г. с 8 %, леко е спаднало между 2007 г. и 2008 г. (с 2 процентни пункта) и е нараснало с още 5 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
106
111
Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китайската народна република
(46)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в ЕС е останал относително малък и дори е намалял през разглеждания период. През РПП той е достигнал 13 483 тона, което съответства на пазарен дял от 0,4 %. Цените на китайския внос са останали стабилни между 2006 г. и 2008 г., а след това рязко са спаднали до 897 EUR/тон на равнище CIF през РПП, т.е. с 12 процентни пункта в сравнение с цените през 2008 г.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
16 425
20 159
18 001
13 483
Индекс (2006 г. = 100)
100
123
110
82
Пазарен дял на вноса от КНР
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 011
1 008
1 020
897
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
101
89
Източник: Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
(47)
Както бе посочено по-горе в съображение 6 и следващите съображения, успоредно с настоящото преразглеждане бяха проведени антидъмпингова процедура и процедура относно субсидирането във връзка с вноса на РЕТ от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(48)
Обемът на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства в ЕС е нараснал значително през разглеждания период и е достигнал 304 202 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 10,2 %. Цените на този внос са били дори по-ниски от цените на вноса от КНР.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (в тонове)
55 939
67 067
218 248
304 202
Индекс (2006 г. = 100)
100
120
390
544
Пазарен дял на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
1 023
1 015
882
Източник: Евростат
б) Внос от Република Корея
(49)
От 2000 г. насам по отношение на Република Корея се прилагат антидъмпингови мита. За две корейски дружества обаче се прилага нулево антидъмпингово мито, а в рамките на разследването бе установено, че нивото на внос от Република Корея продължава да бъде високо и е нараснало значително през разглеждания период. Корейският внос се е увеличил с близо 150 % в периода от 2006 г. до РПП, а неговият съответен пазарен дял е нараснал от 3,5 % през 2006 г. на 7,7 % през РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Южна Корея (в тонове)
94 023
130 994
177 341
231 107
Индекс (2006 г. = 100)
100
139
189
246
Пазарен дял на вноса от Южна Корея
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 084
1 071
1 063
914
Източник: Евростат
(50)
Средната цена на корейския внос е останала по принцип малко под средните цени на производителите от Съюза. Цените на корейския внос обаче са били по-високи от средните цени на вноса от КНР.
в) Внос от други трети държави, непосочени по-горе
(51)
Обемът на вноса на разглеждания продукт в ЕС от други трети държави леко се е увеличил през разглеждания период и е достигнал 428 396 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 14,3 %. Цените на този внос са били относително високи и над нивото на съответните цени от КНР и държавите в успоредно провежданите разследвания, както и над средното равнище на цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
337 036
407 253
344 626
428 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
102
127
Пазарен дял на вноса от други трети държави
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 159
1 127
1 135
978
Източник: Евростат
(52)
От гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от други трети държави не е оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(53)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(54)
Производството на Съюза е намаляло с 4 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, то е нараснало с 5 % през 2007 г., като е достигнало приблизително 2 570 000 тона, но рязко е спаднало с 10 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и леко се е увеличило с 1 процентен пункт в периода от 2008 г. до РПП, когато е достигнало приблизително 2 300 000 тона.
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
95
96
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(55)
Производственият капацитет на производителите от Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. По-конкретно, той се е увеличил с 1 % през 2007 г., с още 5 процентни пункта през 2008 г. и дори с още 9 процентни пункта през РПП.
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
106
115
Използване на капацитета
83 %
87 %
75 %
69 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
90
84
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(56)
Използването на капацитета е било 83 % през 2006 г., достигнало е ниво от 87 % през 2007 г., но впоследствие е спаднало до 75 % през 2008 г. и до едва 69 % през РПП. Намаляващата степен на използване през 2008 г. и през РПП е отразила намалялото производство и увеличения производствен капацитет през този период.
в) Обем на продажбите
(57)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял слабо. През 2007 г. продажбите са се увеличили с 5 %, но през следващата година са спаднали малко под стойностите за 2006 г., а през РПП са били с 3 % под равнището от 2006 г. на ниво от около 2 100 000 тона. Като се има предвид ограниченият обем на стоковите наличности, динамиката на продажбите следва отблизо тенденциите в производството.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Продажби на ЕС (в тонове)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
99
97
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(58)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 10 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 85 % през 2006 г. на 75 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че, независимо от нарасналото потребление, продажбите на промишлеността на Съюза са спаднали с 3 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че същата тенденция към намаление бе констатирана и по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
94
88
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и Евростат
д) Растеж
(59)
В периода от 2006 г. до РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза е намалял с 3 %, а пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 10 процентни пункта. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Трудова заетост
(60)
Равнището на трудова заетост на производителите от Съюза е намаляло с 15 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, броят на заетите лица значително е намалял от 2 400 през 2006 г. до 2 100 през 2007 г. или с 13 % и е останал близо до това ниво през 2008 г. и РПП. Спадът през 2007 г. отразява предприетите от редица производители от ЕС усилия за преструктуриране.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
2 410
2 100
2 060
2 057
Индекс (2006 г. = 100)
100
87
85
85
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Производителност
(61)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 12 %. Това представлява отражение на факта, че производството е намаляло в по-малка степен в сравнение с равнището на трудова заетост и представлява показател за повишената ефективност на производителите от Съюза. Това е особено видно през 2007 г., когато производството се е увеличило при намалено равнище на заетост, а производителността е била с 21 % по-висока в сравнение с 2006 г.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
1 013
1 224
1 130
1 137
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
112
112
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
з) Фактори с въздействие върху продажните цени
(62)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са останали стабилни в периода от 2006 г. до 2008 г. на равнище от около 1 100 EUR/тон. През РПП средногодишната продажна цена е намаляла с 12 %, като е достигнала 977 EUR/тон. Средногодишната продажна цена не отразява месечните или дори всекидневните колебания в цените на РЕТ на европейския (и световния) пазар, но се счита за достатъчна, за да очертае тенденцията през разглеждания период. Продажните цени на PET обикновено следват тенденциите в цените на основните му суровини (главно пречистена терефталова киселина - ПТК и моноетилен гликол - МЕГ), тъй като те представляват до 80 % от общите разходи за производството на PET.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
1 110
1 105
1 111
977
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
100
88
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(63)
Следва да се припомни, че поради много малкия понастоящем обем на вноса на РЕТ от КНР не бе направено изчисление на дъмпинга. При все това, както е посочено в съображение 39, вероятността от повтаряне на дъмпинга бе установена на основата на цените за трети държави и на излишъка в капацитета. По отношение на възстановяването от дъмпинга в миналото е важно да се припомни, че след налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса от КНР промишлеността на Съюза бе изправена пред субсидиран внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, което доведе до налагане през м. юни 2010 г. на временни изравнителни мерки (11). Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Стокови наличности
(64)
Обемът на стоковите наличности в края на периода на включените в представителната извадка производители е намалял с 22 % в периода от 2006 г. до РПП. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват под 5 % от годишното производство и поради това относимостта на този показател към анализа на вредата е ограничена.
Таблица 13
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
61 374
57 920
46 951
47 582
Индекс (2006 г. = 100)
100
94
77
78
Източник: отговори на въпросника
б) Възнаграждения
(65)
Годишните разходи за труд са нараснали с 11 % между 2006 г. и 2007 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още 9 процентни пункта през РПП в сравнение с 2008 г., като са достигнали същото ниво като през 2006 г. По този начин разходите за труд като цяло са останали стабилни.
Таблица 14
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
111
109
100
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е запазила отрицателните си стойности и дори е намаляла от -6,9 % на -7,5 %. По-конкретно положението във връзка с рентабилността на включените в представителната извадка производители се е подобрило през 2007 г., когато нетните загуби са възлизали на едва -1,5 % от нетните продажби, но през 2008 г. загубите са се увеличили рязко до -9,3 %. През РПП положението слабо се е подобрило.
Таблица 15
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в ЕС (% от нетните продажби)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Източник: отговори на въпросника
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се e увеличила от равнище от -9,6 % през 2006 г. на -3,1 % през 2007 г. През 2008 г. е намаляла до -16,8 %, а през РПП отново се е увеличила до -12,3 %. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е запазила отрицателните си стойности и се е понижила с 2,7 процентни пункта.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
През 2006 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с отрицателни стойности, а именно в размер на -18,5 млн. евро. През 2007 г. положението се е подобрило значително, като стойността е станала положителна (19,8 млн. евро), но през 2008 г. се е влошило съществено (стойност от -42 млн. евро), а впоследствие през РПП е достигната отрицателна стойност в размер на -11 млн. евро. Като цяло през разглеждания период положението по отношение на паричния поток се е подобрило независимо от запазилите се отрицателни стойности.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 16
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Индекс (2006 г. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(70)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка дружества в производството на сходния продукт са намалели с 34 % в периода от 2006 г. до 2007 г., след което - с още 59 процентни пункта в периода от 2007 г. до 2008 г., а впоследствие - през РПП - са намалели слабо в сравнение с 2008 г. Като цяло през разглеждания период инвестициите са намалели с 96 %. Частично обяснение за този рязък спад в инвестициите може да бъде фактът, че през 2006 г.и 2007 г. са били придобити нови производствени линии, с които се е целяло повишаване на капацитета.
Таблица 17
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
7
4
Източник: отговори на въпросника
(71)
Счита се, че ниското ниво на инвестиции през 2008 г. и РПП е в резултат на уязвимото понастоящем финансово положение на промишлеността на Съюза.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(72)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на производителите от Съюза са намалели. Въпреки че наблюдаваното намаление не е драстично само по себе си, то трябва да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода от 2006 г. до РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза с 10 процентни пункта до 75 %.
(73)
Същевременно относимите микроикономически показатели сочат ясно изразено влошаване на икономическото състояние на включените в представителната извадка производители от Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са останали отрицателни и като цяло са намалели допълнително в периода от 2006 г. до РПП. Паричният поток през РПП също е останал отрицателен независимо от общото положително развитие.
(74)
С оглед на гореизложеното се достига до заключението, че промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 5, параграф 3 от основния регламент и че състоянието ѝ е много нестабилно и уязвимо и е далеч от равнищата, които биха могли да се очакват, ако се бе възстановила от установената в рамките на първоначалното разследване вреда.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(75)
В съответствие със заключението, направено в съображение 38 по-горе, производителите износители от КНР разполагат със значителен свободен капацитет и с ясно изразен потенциал да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза.
(76)
Експортните цени CIF на РЕТ с произход от КНР за трети държави са били по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза през РПП. Следва да се отбележи, че разликата не е била значителна и като се има предвид, че този внос е обект на конвенционална митническа ставка и на някои такси след осъществяването на вноса, той не е могъл да подбива съществуващите през РПП цени на промишлеността на Съюза. Трябва обаче да се акцентира върху факта, че информацията от успоредната процедура относно субсидирането, посочена в съображение 6, сочи, че цените на промишлеността на Съюза през РПП са били значително занижени поради субсидирания внос от Иран, Пакистан и ОАЕ. Следователно фактът, че през РПП не е имало действително подбиване на цените, не означава, че ако вносът от КНР бъде подновен, това ще стане при ценови равнища, които няма да бъдат вредоносни.
(77)
В действителност едно сравнение на действителните цени на вноса от КНР с невредоносното ценово равнище показа, че вносът от КНР ще доведе до продажба на цени, по-ниски от цените (невредоносни) на промишлеността на Съюза. Следователно при липса на антидъмпингови мита върху вноса с произход от КНР, всеки увеличен обем на вероятно дъмпингов внос от КНР би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл вреда.
(78)
Освен това, като се има предвид съществуващият в КНР свободен капацитет по отношение на РЕТ, в съчетание с факта, че износителите от КНР по всяка вероятност ще се опитат да си възвърнат загубените пазарни дялове, една отмяна на мерките по всяка вероятност би довела до по-ниски експортни цени. Това би засилило натиска върху цените, като може да се очаква допълнително отрицателно въздействие върху вече уязвимото и претърпяло съществена вреда положение на промишлеността на Съюза.
(79)
Въпреки че въздействието на вноса от КНР върху съществуващото понастоящем нестабилно положение на промишлеността на Съюза е било ограничено поради ниските равнища на внос през разглеждания период, това по всяка вероятност би се променило, ако мерките отпаднат. Ако мерките бъдат отменени и промишлеността на Съюза бъде изправена пред повишени обеми на внос от КНР на дъмпингови цени, това определено би довело до по-нататъшно влошаване на нейното вече нестабилно финансово положение и до допълнителни загуби.
2. Заключение относно продължаването/повтарянето на вредата
(80)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките срещу КНР по всяка вероятност би довело до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(81)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено проучване дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(82)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в чиито рамки съответно се анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(83)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване или повтаряне на вредоносен дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(84)
Продължаването на действието на антидъмпинговите мерки върху вноса от засегнатата държава би увеличило възможността промишлеността на Съюза да достигне разумно обосновано равнище на рентабилност, тъй като би спомогнало да се предотврати отстраняването на промишлеността на Съюза от пазара чрез значителен по обем дъмпингов внос от КНР. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на което промишлеността на Съюза не би могла издържи. Поради това промишлеността на Съюза би продължила да извлича полза от запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
(85)
Съответно се достига до заключението, че е ясно, че запазването на антидъмпинговите мерки срещу КНР е в интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(86)
Както бе посочено по-горе, само един вносител предостави информация в рамките на процедурата по изготвяне на представителната извадка. Този вносител се противопостави категорично на продължаването на мерките, въпреки че не декларира внос от КНР. Следователно се достига до заключението, че запазването на мерките срещу вноса от КНР не би оказало значително въздействие върху дейността на този посредник.
(87)
Няма представена относима информация от други вносители. Като се има предвид, че вносът от другите държави, по отношение на които има действащи антидъмпингови мерки, не е преустановен и че е на разположение внос от държави, по отношение на които не се прилагат антидъмпингови мерки (напр. Оман, САЩ, Бразилия), се счита, че вносителите могат да продължат да ползват тези алтернативни източници за доставка.
(88)
Като се има предвид, че няма доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(89)
Трима доставчици на суровини (двама на ПТК и един на МЕГ) съдействаха при разследването, като представиха попълнен въпросник в определения срок. Наетият в техните европейски производствени съоръжения персонал, участващ в производството на ПТК/МЕГ, е наброявал около 700 лица.
(90)
Съдействащите производители на ПТК са източник на около 50 % от покупките на ПТК, осъществени от включените в представителната извадка производители от Съюза. Производителите на ПТК са силно зависими от състоянието на производителите на РЕТ, които са техните основни клиенти. Ниските цени на РЕТ намират израз в по-ниски цени на ПТК и в по-ниски маржове за производителите на ПТК. Вследствие на това се счита, че налагането на мерки по отношение на дъмпинговия внос на РЕТ би било от полза за производителите на ПТК.
(91)
Що се отнася до съдействащия доставчик на МЕГ, тази суровина представлява под 10 % от неговия общ оборот. По отношение на МЕГ се отбелязва, че употребата в производството на РЕТ не е неговата единствена или дори основна употреба и че производителите на МЕГ са по-малко зависими от положението на промишления отрасъл, свързан с РЕТ. Въпреки това трудностите на отрасъла на РЕТ може да окажат известно ограничено въздействие върху доставчиците на МЕГ, най-малкото в краткосрочен до средносрочен план.
(92)
С оглед на горепосоченото се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР би било в интерес на доставчиците на суровини.
4. Интерес на потребителите
(93)
РЕТ, обект на настоящата процедура (т.е. с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, т.нар. „материал за бутилки“), се използва предимно за производството на бутилки за вода и други напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни в твърдо състояние или детергенти) и за производството на листове е в процес на разработване, но остава относително ограничено. Бутилките от РЕТ се произвеждат в два етапа: i) първоначално се изготвя заготовка чрез шприцформа от РЕТ и ii) по-късно заготовката се загрява и издухва в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува РЕТ, произвежда заготовката и я издухва в бутилка) или да бъде ограничено до втория етап (издухване на заготовка до получаване на бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(94)
Бутилките от РЕТ се пълнят с вода и/или други напитки от бутилиращи дружества („бутилировачи“). Бутилировачите често участват в търговската дейност с РЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с подизпълнители преработватели и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на РЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват РЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(95)
Вследствие на това може да се направи разграничение между две групи от потребители:
-
преработватели и/или производители на бутилки - те купуват РЕТ директно от производителите, преработват го в заготовки (или бутилки) и го продават за по-нататъшна преработка (или пълнене), и
-
бутилировачи - те купуват РЕТ за своите подизпълнители - производители на бутилки/преработватели (пълно ишлеме), или договарят цената, на която подизпълнителят преработвател и/или производител на бутилки ще получи РЕТ (полуишлеме).
(96)
В рамките на настоящото разследване бе осъществен контакт с над 70 потребители, но само седем от тях (преработватели и бутилировачи) решиха да съдействат, попълвайки въпросник.
(97)
Установено бе, че съдействащите потребители са внесли едва пренебрежими количества РЕТ от засегнатата държава, като са ползвали като източник предимно производителите от Съюза и/или от други държави.
(98)
Като се има предвид фактът, че все така съществуват алтернативни източници на доставка и че понастоящем потребителите са внесли едва твърде ограничени обеми от разглеждания продукт от КНР, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху потребителите от Съюза.
(99)
След разгласяването на основните факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки, някои заинтересовани страни, и по-конкретно потребители, представиха своите коментари.
(100)
Поискалите преразглеждането производители от Съюза по принцип се съгласиха с констатациите, направени в рамките на разследването, и по-конкретно със заключенията във връзка с интереса на Съюза.
(101)
От друга страна, седем потребители и едно сдружение на потребители категорично се противопоставиха на повторното налагане на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки, като заявиха, че в констатациите на Комисията във връзка с интереса на Съюза съществуват сериозни пропуски и неточности, без обаче да обосноват допълнително своите твърдения.
(102)
С оглед на липсата на каквито и да било доказателства в подкрепа на твърденията във връзка с предполагаемата неточност на констатациите на Комисията тези твърдения бяха отхвърлени като необосновани.
(103)
След разгласяването съдействащият вносител също се противопостави категорично на повторното налагане на мерките.
(104)
Тази заинтересована страна заяви, че Комисията не е отчела надлежно интереса на отрасъла на потребителите на РЕТ, на който - както се твърди, би навредило всяко едно увеличение на цената на РЕТ, тъй като не би бил в състояние да прехвърли по веригата такова увеличение на разходите.
(105)
В тази връзка следва да се отбележи, че тази заинтересована страна не е доказала по какъв начин и в каква степен на практика запазването на вече съществуващите мерки би могло да доведе до повишение на цената на РЕТ на пазара на Съюза.
(106)
Следва също така да се посочи, че, като се отчита относително ниската степен на съдействие от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, няма информация по случая, която да сочи, че продължаването на мерките би имало непропорционално въздействие върху потребителите.
(107)
Вследствие на това и въз основа на наличната информация се счита, че запазването на мерките няма да окаже непропорционално отрицателно въздействие върху равнището на цените на РЕТ в ЕС и поради това така представеното от вносителя посредник твърдение за отрицателното въздействие върху потребителите се отхвърля.
(108)
Същата заинтересована страна заяви, че Комисията не е проучила въздействието от продължаването на съществуващите понастоящем мерки върху дружествата, занимаващи се с опаковки от РЕТ, и вследствие на това анализът на интереса на Съюза е непълен и неправилен.
(109)
В това отношение следва да се посочи, че след започването на настоящото преразглеждане отзиви бяха получени едва от седем потребители и наличната в рамките на настоящата процедура информация не позволява да се анализира интересът на тази подгрупа от потребители в Съюза.
(110)
Получените след разгласяването коментари, в това число коментарите от дружествата, занимаващи се с опаковане, не бяха подкрепени с доказателства (както бе посочено в съображения 101 и 102 по-горе) и тяхното използване с цел по-изчерпателен анализ по отношение на опаковъчната промишленост не бе възможно.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(112)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(113)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на РЕТ с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(114)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделни дружества са приложими единствено за вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества и следователно - от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(115)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални ставки на митата,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. и Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) и Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Всички останали дружества
184
A999
(3) В случаите, когато стоките са били повредени преди пускането им в свободно обращение и в резултат на това цената, която е действително платена или подлежаща на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (13), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределени на цената, която е действително платена или подлежаща на плащане.
(4) Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 ноември 2010 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1030/2010 DEL CONSIGLIO
del 17 novembre 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originario della Repubblica popolare cinese in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9 e l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1467/2004 (2) il Consiglio, in seguito a un’inchiesta antidumping («l’inchiesta iniziale»), ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato (PET) originario, tra l’altro, della Repubblica popolare cinese («le misure antidumping definitive»). L’aliquota massima dei dazi istituiti è del 22,9 % (184 EUR/tonnellata) per le importazioni dalla Repubblica popolare cinese («il paese interessato» o «RPC»).
(2)
In seguito ad un riesame relativo ai «nuovi esportatori» a norma dell’articolo 11, paragrafo 4, del regolamento di base, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 2167/2005 (3), ha modificato il regolamento (CE) n. 1467/2004.
2. Domanda di riesame
(3)
A seguito della pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (4) delle misure antidumping definitive in vigore, il 13 maggio 2009 la Commissione ha ricevuto, in conformità dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, una richiesta di apertura di un riesame delle misure in questione. La domanda è stata presentata dal comitato per il polietilentereftalato dell’associazione Plastics Europe («il richiedente») per conto di produttori che rappresentano una parte considerevole (in questo caso oltre il 50 %) dell’intera produzione di PET dell’Unione.
(4)
La domanda di riesame in previsione della scadenza è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure comporterebbe il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell’industria dell’Unione.
(5)
Dopo aver sentito il comitato consultivo, la Commissione ha deciso che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza. Di conseguenza, il 18 agosto 2009, la Commissione ha annunciato con un avviso di apertura (5) («avviso di apertura»), l’avvio di un riesame in previsione della scadenza, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
3. Procedimenti paralleli
(6)
Va sottolineato che il 3 settembre 2009 la Commissione ha inoltre annunciato l’apertura di un procedimento antidumping (6) a norma dell’articolo 5 del regolamento di base, nonché di un procedimento antisovvenzioni (7) a norma dell’articolo 10 del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (8), per quanto riguarda le importazioni di alcuni tipi di PET originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti.
(7)
Con il regolamento (UE) n. 857/2010, pubblicato il 29 settembre 2010 (9), il Consiglio ha istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di PET originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti. Allo stesso tempo la Commissione ha chiuso il procedimento antidumping (10).
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta
(8)
L’inchiesta sulla probabilità del persistere o della reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PIR («periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(9)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento i produttori denuncianti, gli altri produttori noti dell’Unione, gli importatori/operatori commerciali, gli utilizzatori notoriamente interessati e le loro associazioni, i produttori esportatori e i rappresentanti del paese esportatore interessato. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine stabilito nell’avviso di apertura.
(10)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(11)
A causa dell’elevato numero di produttori, di produttori esportatori e di importatori dell’Unione, si è ritenuto opportuno, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base, valutare l’ipotesi di ricorrere al campionamento. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti sopramenzionate sono state invitate a manifestarsi entro 15 giorni dall’apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(12)
Quattordici produttori dell’Unione hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inclusi nel campione. In base alle informazioni ricevute dai produttori dell’Unione che hanno collaborato, la Commissione ha selezionato un campione di cinque produttori dell’Unione che rappresentavano il 65 % delle vendite di tutti i produttori dell’Unione che hanno collaborato, ad acquirenti indipendenti nell’UE.
(13)
Dal momento che soltanto due produttori esportatori cinesi hanno presentato le informazioni richieste, non è stato necessario selezionare un campione.
(14)
Solo un importatore ha fornito le informazioni richieste e ha accettato di essere inserito nel campione. Di conseguenza, non è stato necessario costituire un campione di importatori indipendenti.
(15)
La Commissione ha inviato un questionario ai produttori dell’Unione inseriti nel campione, ai produttori esportatori e a tutti gli utilizzatori e fornitori notoriamente interessati nonché a coloro i quali si erano manifestati entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Il questionario è stato trasmesso anche a produttori noti degli Stati Uniti («paese di riferimento previsto»).
(16)
Hanno risposto al questionario cinque produttori dell’Unione inseriti nel campione, sette utilizzatori dell’Unione, tre fornitori di materie prime e due produttori statunitensi. Inoltre, sette produttori dell’Unione che hanno collaborato hanno fornito i dati di carattere generale richiesti ai fini dell’analisi del pregiudizio. Non sono invece pervenute risposte al questionario da parte di produttori esportatori cinesi.
(17)
Nel corso dell’inchiesta uno dei cinque produttori dell’Unione inseriti nel campione non è stato in grado di fornire l’insieme dei dati richiesti ed è stato pertanto necessario ridurre il campione a quattro produttori che rappresentano il 47 % delle vendite di tutti i produttori che hanno collaborato.
(18)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Si è proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
Novapet SA, Spagna,
-
Equipolymers srl, Italia,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Lituania,
-
UAB Neo Group, Lituania.
b)
Utilizzatori dell’Unione:
-
Puccetti, Italia.
c)
Produttori statunitensi
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(19)
Il prodotto in esame è lo stesso dell’inchiesta iniziale, vale a dire il polietilentereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g secondo la norma ISO 1628-5, attualmente classificato al codice NC 39076020 e originario della RPC.
(20)
L’inchiesta di riesame ha confermato i risultati dell’inchiesta iniziale secondo cui il prodotto in esame e i prodotti realizzati e commercializzati dai produttori esportatori sul loro mercato interno e in paesi terzi, nonché quelli realizzati e commercializzati dall’industria dell’Unione presentano le medesime caratteristiche fisico-chimiche di base e trovano le stesse applicazioni. Tali prodotti sono perciò considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(21)
Come si è detto, non è stato necessario applicare tecniche di campionamento nei confronti dei produttori esportatori della RPC.
(22)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, si è esaminato se la scadenza delle misure in vigore comporta il rischio di persistenza o reiterazione del dumping.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(23)
I volumi delle importazioni dalla RPC nell’Unione, non essendo significativi, non sono serviti ai fini di un’analisi rappresentativa del dumping. Pertanto, non è stato effettuato alcun calcolo del dumping sulla base dei prezzi all’esportazione dalla RPC e l’inchiesta ha riguardato pertanto il rischio di reiterazione del dumping.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(24)
Dal momento che nessun produttore esportatore cinese ha collaborato alla presente inchiesta, le conclusioni sono state tratte, come previsto dall’articolo 18 del regolamento di base, dai dati disponibili, ossia i dati di Eurostat e la domanda di riesame.
3.1. Rapporto tra valore normale e prezzi all’esportazione verso paesi terzi
(25)
Dal momento che nessun produttore esportatore della RPC ha collaborato, i prezzi delle vendite sul mercato interno di un paese terzo a economia di mercato sono stati paragonati ai prezzi del prodotto esportato dalla RPC verso paesi terzi, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
(26)
Dato che la RPC è un’economia in fase di transizione, il valore normale deve essere determinato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, in base al prezzo o al valore normale costruito in un appropriato paese terzo a economia di mercato («paese di riferimento») oppure al prezzo all’esportazione da tale paese terzo in altri paesi, compresa l’Unione, oppure, qualora ciò non sia possibile, su qualsiasi altra base equa, compreso il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto.
(27)
Nell’avviso di apertura era stato previsto di utilizzare gli USA come paese di riferimento adeguato ai fini della determinazione del valore normale per la RPC; le parti interessate sono state invitate a pronunciarsi su tale scelta, ma non hanno formulato osservazioni od obiezioni a tal riguardo. Nell’inchiesta iniziale sono stati utilizzati gli Stati Uniti come paese di riferimento. Si è concluso, pertanto, che gli Stati Uniti costituiscono un paese di riferimento appropriato.
(28)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, il valore normale è stato stabilito sulla base delle informazioni ricevute dai produttori del paese di riferimento e verificate, ossia sulla base dei prezzi pagati o pagabili sul mercato interno degli USA per i tipi di prodotto che risultavano essere venduti nel corso di normali operazioni commerciali.
(29)
Pertanto, il valore normale è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi delle vendite effettuate sul mercato interno dai produttori statunitensi che hanno collaborato ad acquirenti indipendenti.
(30)
È stato innanzitutto stabilito se il volume complessivo delle vendite interne di prodotto simile ad acquirenti indipendenti da parte di ciascuno dei due produttori esportatori statunitensi che hanno collaborato fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondesse ad almeno il 5 % del volume complessivo delle vendite del prodotto in esame esportato nell’Unione. Le vendite sul mercato interno di entrambi i produttori statunitensi sono state ritenute sufficientemente rappresentative durante il periodo dell’inchiesta.
(31)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell’ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata determinata per il prodotto simile venduto sul mercato USA la percentuale di vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti durante il PIR.
(32)
Poiché il volume delle vendite remunerative del prodotto simile rappresentava meno dell’80 % del volume complessivo delle vendite di prodotto simile, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivo sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi delle vendite remunerative.
(33)
Come spiegato sopra, non essendo i volumi delle importazioni significativi e data l’assenza di cooperazione da parte dei produttori esportatori della RPC, il prezzo all’esportazione è stato esaminato alla luce dei dati delle statistiche sulle esportazioni fornite dal governo cinese riguardanti il volume e il valore delle esportazioni dalla RPC verso i suoi tre principali mercati d’esportazione (Giappone, Ucraina, Stati Uniti), essendo queste le migliori informazioni disponibili in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base. Le esportazioni verso tali mercati rappresentavano il 50 % circa delle esportazioni della RPC del prodotto in esame.
(34)
Dai dati delle statistiche cinesi sulle esportazioni è emerso che il prezzo all’esportazione nei suddetti paesi terzi era inferiore al valore normale stabilito per la RPC. L’inchiesta ha rilevato infatti che, durante il PIR, la differenza di prezzo variava in generale tra il 14 % e il 38 %, il che sta ad indicare il rischio di reiterazione del dumping per le esportazioni nell’Unione in caso di abrogazione delle misure.
3.2. Capacità inutilizzate
(35)
Mancando altre informazioni riguardanti la produzione e la capacità, l’analisi è stata effettuata in base alle informazioni contenute nella domanda di riesame, come previsto dall’articolo 18 del regolamento di base.
(36)
Sulla base delle informazioni disponibili e in assenza di informazioni che indichino il contrario, la capacità di produzione della RPC è cresciuta del 16 % durante il periodo considerato. Durante il PIR l’utilizzo degli impianti è stato del 72 % circa. La capacità inutilizzata è risultata pertanto considerevole, superiore a 700 000 tonnellate. Attivando questa capacità produttiva inutilizzata, la produzione cinese potrebbe fornire fino al 23 % del consumo dell’Unione.
(37)
Inoltre, poiché la capacità di produzione della RPC dovrebbe in futuro superare di gran lunga la domanda interna, si prevede che gran parte dell’incremento della produzione sarà destinata all’esportazione.
4. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping
(38)
Dato che i prezzi del prodotto in esame esportato e venduto sui principali mercati esteri della RPC sono inferiori al valore normale stabilito durante il PIR e date le crescenti capacità produttive inutilizzate, è probabile che, in caso di abrogazione delle misure antidumping, il volume delle esportazioni cinesi nell’UE a prezzi di dumping aumenti.
(39)
Stante quanto sopra, in caso di abrogazione delle misure è probabile una reiterazione del dumping.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(40)
Durante il PIR il prodotto simile era fabbricato nell’Unione da diciassette produttori. Si ritiene pertanto che la produzione di questi produttori (determinata sulla base delle informazioni raccolte presso i produttori che hanno collaborato e, per gli altri produttori dell’Unione, sulla base dei dati contenuti nella domanda di riesame) costituisca la produzione dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(41)
Di questi diciassette produttori dodici hanno pienamente collaborato all’inchiesta. Si è accertato che questi dodici produttori rappresentano una proporzione «maggioritaria», in questo caso superiore all’80 %, della produzione totale dell’Unione del prodotto simile: essi costituiscono pertanto l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e sono di seguito denominati «industria dell’Unione». Gli altri produttori dell’Unione sono di seguito denominati «gli altri produttori dell’Unione». Questi ultimi non hanno attivamente sostenuto la denuncia né vi si sono opposti.
(42)
Ai fini dell’analisi del pregiudizio sono stati stabiliti due livelli di indicatori di pregiudizio:
-
gli elementi macroeconomici (produzione, capacità di produzione, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, prezzi medi unitari, entità dei margini di dumping e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping) sono stati valutati a livello dell’intera produzione dell’Unione sulla base delle informazioni raccolte presso i produttori che si sono manifestati nel contesto dell’esercizio di campionamento e, per gli altri produttori dell’Unione, sulla base di una stima fondata sui dati contenuti nella domanda di riesame,
-
l’analisi degli elementi microeconomici (scorte, salari, redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa, capacità di reperire capitali e investimenti) è stata effettuata, relativamente ai produttori dell’Unione inseriti nel campione, sulla base delle informazioni da essi fornite.
(43)
Va osservato che il mercato dell’UE del PET è caratterizzato da un numero relativamente elevato di produttori che di norma appartengono a gruppi più grandi con sede al di fuori dell’UE. Il mercato è attualmente interessato da un processo di consolidamento che di recente ha comportato una serie di acquisizioni e chiusure. Dal 2009, ad esempio, sono stati chiusi i seguenti impianti di produzione di PET: Tergal Fibers (Francia), Invista (Germania) e Artenius (Regno Unito), mentre Indorama ha acquisito gli impianti già di proprietà della Eastman nel Regno Unito e nei Paesi Bassi.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Consumo dell’Unione
(44)
Il consumo nell’Unione è stato determinato in base al volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato interno, ai dati Eurostat sul volume delle importazioni sul mercato dell’Unione e, per quanto riguarda gli altri produttori dell’Unione, procedendo a stime fondate sui dati della domanda di riesame.
(45)
Il consumo dell’Unione del prodotto in esame è cresciuto dell’11 % tra il 2006 e il PIR: in particolare, la domanda apparente è aumentata dell’8 % nel 2007, si è leggermente contratta (di 2 punti percentuali) tra il 2007 e il 2008 ed è aumentata di altri 5 punti percentuali tra il 2008 e il PIR.
Tabella 1
2006
2007
2008
PIR
Consumo totale dell’UE (in tonnellate)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indice (2006 = 100)
100
108
106
111
Fonte: Risposte al questionario, dati Eurostat e domanda di riesame.
2. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese
(46)
Il volume delle importazioni in dumping del prodotto in esame sul mercato dell’UE è rimasto relativamente modesto ed è addirittura diminuito nel periodo considerato, attestandosi a 13 483 tonnellate durante il PIR, il che equivale ad una quota di mercato dello 0,4 %. I prezzi delle importazioni cinesi sono rimasti stabili tra il 2006 e il 2008, per poi scendere bruscamente a 897 EUR/tonnellata a livello cif durante il PIR, registrando quindi un calo di 12 punti percentuali rispetto ai prezzi del 2008.
Tabella 2
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dalla RPC (in tonnellate)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indice (2006 = 100)
100
123
110
82
Quota di mercato delle importazioni dalla RPC
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Prezzi delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 011
1 008
1 020
897
Indice (2006 = 100)
100
100
101
89
Fonte: Eurostat.
3. Importazioni da altri paesi terzi
a) Importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti
(47)
Come si legge nei considerando 6 e seguenti, sono stati istituiti, parallelamente al presente riesame, procedimenti antidumping e antisovvenzioni nei confronti delle importazioni di PET originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti.
(48)
Il volume delle importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti nell’UE ha registrato un significativo aumento nel periodo considerato, raggiungendo 304 202 tonnellate nel PIR, il che equivale ad una quota di mercato del 10,2 %. I prezzi di tali importazioni si sono attestati ad un livello addirittura inferiore a quello dei prezzi della RPC.
Tabella 3
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti (in tonnellate)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indice (2006 = 100)
100
120
390
544
Quota di mercato delle importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Prezzi delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 030
1 023
1 015
882
Fonte: Eurostat.
b) Importazioni dalla Repubblica di Corea
(49)
Alla Repubblica di Corea si applicano dazi antidumping dal 2000. Due società coreane sono però assoggettate a un dazio antidumping pari a zero; dall’inchiesta è emerso che le importazioni dalla Repubblica di Corea restano a un livello elevato e sono aumentate in misura significativa nel periodo considerato. Le importazioni dalla Corea sono cresciute di quasi il 150 % tra il 2006 e il PIR e la quota di mercato corrispondente è salita dal 3,5 % nel 2006 al 7,7 % nel PIR.
Tabella 4
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dalla Corea del Sud (in tonnellate)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indice (2006 = 100)
100
139
189
246
Quota di mercato delle importazioni dalla Corea del Sud
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Prezzo delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 084
1 071
1 063
914
Fonte: Eurostat.
(50)
Il prezzo medio delle importazioni dalla Corea è rimasto in genere leggermente al di sotto dei prezzi medi dei produttori dell’Unione. I prezzi coreani sono però risultati superiori ai prezzi medi delle importazioni dalla RPC.
c) Importazioni da altri paesi terzi non menzionati sopra
(51)
Il volume delle importazioni del prodotto in esame nell’UE provenienti da altri paesi terzi ha registrato un leggero aumento nel periodo considerato, raggiungendo 428 396 tonnellate nel PIR, il che equivale ad una quota di mercato del 14,3 %. I prezzi di tali importazioni sono relativamente elevati e al di sopra del livello dei prezzi corrispondenti della RPC e dei paesi oggetto delle inchieste parallele, nonché del livello medio dei prezzi dell’industria dell’Unione.
Tabella 5
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni da altri paesi terzi (in tonnellate)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indice (2006 = 100)
100
121
102
127
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Prezzo delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 159
1 127
1 135
978
Fonte: Eurostat.
(52)
Da quanto precede si evince che le importazioni dagli altri paesi terzi non hanno arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione.
4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(53)
In conformità dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, sono stati esaminati tutti i fattori e gli indicatori economici pertinenti in rapporto con la situazione dell’industria dell’Unione nel periodo considerato.
4.1. Elementi macroeconomici
a) Produzione
(54)
Tra il 2006 e il PIR la produzione dell’Unione è diminuita del 4 %: più precisamente è aumentata del 5 % nel 2007 fino a circa 2 570 000 tonnellate, per poi diminuire bruscamente di 10 punti percentuali nel 2008 rispetto al 2007; in seguito è leggermente risalita (di un punto percentuale) tra il 2008 e il PIR, raggiungendo il livello di 2 300 000 tonnellate.
Tabella 6
2006
2007
2008
PIR
Produzione (in tonnellate)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indice (2006 = 100)
100
105
95
96
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
b) Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(55)
La capacità di produzione dei produttori dell’Unione è cresciuta del 15 % durante il periodo considerato, aumentando dell’1 % nel 2007, di altri 5 punti percentuali nel 2008 e infine di altri 9 punti percentuali nel PIR.
Tabella 7
2006
2007
2008
PIR
Capacità di produzione (in tonnellate)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indice (2006 = 100)
100
101
106
115
Utilizzo degli impianti
83 %
87 %
75 %
69 %
Indice (2006 = 100)
100
105
90
84
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
(56)
L’utilizzo degli impianti, pari all’83 % nel 2006, è salito all’87 % nel 2007 per poi scendere però al 75 % nel 2008, attestandosi solo al 69 % nel PIR. Il calo del tasso di utilizzo degli impianti nel 2008 e nel PIR rispecchia il calo della produzione e l’aumento della capacità di produzione registrati nel periodo.
c) Volume delle vendite
(57)
Quanto al volume delle vendite effettuate dai produttori dell’Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione, si è registrato un modesto calo nel periodo considerato. Nel 2007 le vendite sono aumentate del 5 %, ma l’anno successivo sono scese leggermente al di sotto del livello del 2006; infine nel PIR il dato, pari a circa 2 100 000 tonnellate, è stato del 3 % inferiore a quello del 2006. Visto il volume contenuto delle scorte, l’andamento delle vendite rispecchia da vicino quello della produzione.
Tabella 8
2006
2007
2008
PIR
Vendite UE (in tonnellate)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indice (2006 = 100)
100
105
99
97
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
d) Quota di mercato
(58)
Nel periodo considerato la quota di mercato dei produttori dell’Unione si è ridotta di 10 punti percentuali, passando dall’85 % del 2006 al 75 % nel PIR. Questa contrazione della quota di mercato è dovuta al fatto che nel periodo considerato le vendite dell’industria dell’Unione sono calate del 3 % nonostante un aumento dei consumi. Questo andamento decrescente è stato rilevato anche per i produttori dell’Unione inseriti nel campione.
Tabella 9
2006
2007
2008
PIR
Quota di mercato dei produttori dell’Unione
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indice (2006 = 100)
100
98
94
88
Fonte: Risposte al questionario, domanda di riesame e dati Eurostat.
e) Crescita
(59)
Tra il 2006 e il PIR, mentre il consumo nell’Unione aumentava dell’11 %, il volume delle vendite effettuate dai produttori dell’Unione sul mercato interno è diminuito del 3 % e la loro quota di mercato, tra i produttori nell’Unione, si è ridotta di 10 punti percentuali. Si conclude pertanto che i produttori dell’Unione non hanno potuto in alcun modo beneficiare della crescita del mercato.
f) Occupazione
(60)
Per i produttori dell’Unione il calo dei livelli occupazionali è stato del 15 % tra il 2006 e il PIR: il numero degli addetti, passato da 2 400 a 2 100 tra il 2006 e il 2007 con una contrazione sensibile del 13 %, è poi rimasto pressoché stabile allo stesso livello nel 2008 e nel PIR. Il calo del 2007 è una conseguenza dei processi di ristrutturazione operati da una serie di produttori dell’Unione.
Tabella 10
2006
2007
2008
PIR
Occupazione (numero di addetti)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indice (2006 = 100)
100
87
85
85
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
g) Produttività
(61)
La produttività della manodopera dell’Unione, in termini di produzione annua (in tonnellate) per addetto, è aumentata del 12 % nel periodo considerato. Questo dato, indice tra l’altro di un’accresciuta efficienza dei produttori dell’Unione, è dovuto al fatto che la produzione è diminuita più lentamente dell’occupazione. Il fenomeno è stato particolarmente evidente nel 2007 quando, a fronte dell’aumento della produzione e del contestuale calo dell’occupazione, la produttività è risultata del 21 % superiore a quella del 2006.
Tabella 11
2006
2007
2008
PIR
Produttività (in tonnellate/addetto)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indice (2006 = 100)
100
121
112
112
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
h) Fattori che incidono sui prezzi di vendita
(62)
Tra il 2006 e il 2008 i prezzi medi annui di vendita praticati dai produttori dell’Unione sul mercato interno ad acquirenti indipendenti sono rimasti stabili a circa 1 100 EUR/tonnellata. Nel PIR il prezzo medio annuo di vendita è calato del 12 % a 977 EUR/tonnellata. Questo prezzo non riflette le oscillazioni mensili o addirittura giornaliere del prezzo del PET sul mercato europeo (e mondiale), ma viene ritenuto sufficiente per evidenziare l’andamento nel periodo considerato. I prezzi di vendita del PET seguono di norma l’andamento dei prezzi delle sue principali materie prime (principalmente acido tereftalico puro (PTA) e glicole monoetilenico (MEG)], visto che queste ultime incidono fino all’80 % sul costo totale del PET.
Tabella 12
2006
2007
2008
PIR
Prezzo unitario sul mercato UE (in EUR/tonnellata)
1 110
1 105
1 111
977
Indice (2006 = 100)
100
100
100
88
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
i) Entità del margine di dumping e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping
(63)
Si rammenta che, dati i volumi attualmente assai modesti delle importazioni di PET dalla RPC, non sono stati calcolati margini di dumping. Tuttavia, come risulta dal considerando 39, è stato stabilito il rischio di reiterazione del dumping sulla base dei prezzi all’esportazione nei paesi terzi e delle capacità in eccesso. Per quanto riguarda il superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping, è importante sottolineare che, dopo l’istituzione delle misure antidumping definitive sulle importazioni dalla RPC, l’industria dell’Unione ha dovuto far fronte alle importazioni sovvenzionate dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti, il che ha portato, nel giugno 2010, all’istituzione di dazi compensativi provvisori (11). Di conseguenza, non si è potuto constatare un effettivo superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping; pertanto, l’industria dell’Unione resta vulnerabile agli effetti pregiudizievoli di importazioni in dumping sul mercato interno.
4.2. Elementi microeconomici
a) Scorte
(64)
Il livello delle scorte finali dei produttori inseriti nel campione è diminuito del 22 % tra il 2006 e il PIR. Esse rappresentano meno del 5 % della produzione annua e quindi ai fini dell’analisi del pregiudizio questo indicatore è scarsamente pertinente.
Tabella 13
Campione
2006
2007
2008
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indice (2006 = 100)
100
94
77
78
Fonte: Risposte al questionario.
b) Salari
(65)
Il costo annuo del lavoro è aumentato dell’11 % tra il 2006 e il 2007, per poi diminuire di due punti percentuali nel 2008 rispetto al 2007 e di altri 9 punti percentuali nel PIR rispetto al 2008, attestandosi allo stesso livello del 2006. Nel complesso il costo del lavoro è quindi rimasto stabile.
Tabella 14
Campione
2006
2007
2008
PIR
Costo annuo del lavoro (in EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indice (2006 = 100)
100
111
109
100
Fonte: Risposte al questionario.
c) Redditività e utile sul capitale investito
(66)
Durante il periodo considerato la redditività delle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti effettuate sul mercato dell’Unione dai produttori inseriti nel campione, espressa in termini di percentuale delle vendite nette, è rimasta negativa registrando addirittura una diminuzione dal - 6,9 % al - 7,5 %. Quanto alla redditività dei produttori inseriti nel campione, nel 2007 è migliorata: - 1,5 % soltanto è il dato delle perdite nette, espresso in percentuale delle vendite nette. Successivamente però le perdite si sono nettamente aggravate: - 9,3 % nel 2008. Nel corso del PIR la situazione è leggermente migliorata.
Tabella 15
Campione
2006
2007
2008
PIR
Redditività UE (% delle vendite nette)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indice (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Utile sul capitale investito (in % del valore contabile netto degli investimenti)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indice (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Fonte: Risposte al questionario.
(67)
L’utile sul capitale investito, espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito nel complesso l’andamento della redditività, passando da - 9,6 % nel 2006 a - 3,1 % nel 2007. Nel 2008 è sceso a - 16,8 % e nel PIR è di nuovo salito a - 12,3 %. Complessivamente l’utile sul capitale investito è rimasto negativo, perdendo altri 2,7 punti percentuali nel periodo considerato.
d) Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(68)
Nel 2006 il flusso di cassa netto delle attività operative è stato negativo: - 18,5 milioni di EUR circa. Nel 2007 si è registrato un consistente miglioramento, con un dato positivo di 19,5 milioni di EUR; nel 2008 però il flusso di cassa ha subito un grave peggioramento (- 42 milioni di EUR) prima di attestarsi su - 11 milioni di EUR nel PIR. Nel complesso il flusso di cassa è migliorato nel periodo considerato pur rimanendo negativo.
(69)
Non sono emersi elementi che facciano ritenere che l’industria dell’Unione abbia avuto difficoltà a reperire capitali, e ciò soprattutto in ragione del fatto che alcuni produttori fanno parte di gruppi più grandi.
Tabella 16
Campione
2006
2007
2008
PIR
Flusso di cassa (in EUR)
-18 453 130
1 947 846
-4 232 113
-11 038 129
Indice (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Fonte: Risposte al questionario.
e) Investimenti
(70)
Gli investimenti annui che le società inserite nel campione hanno realizzato per la produzione del prodotto simile sono diminuiti del 34 % tra il 2006 e il 2007, di altri 59 punti percentuali tra il 2007 e il 2008, subendo un ulteriore leggero decremento nel PIR rispetto al 2008. Complessivamente gli investimenti sono diminuiti del 96 % durante il periodo considerato. L’acquisto di nuove linee di produzione nel 2006 e 2007 per aumentare la capacità produttiva può in parte spiegare il sensibile calo degli investimenti.
Tabella 17
Campione
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (in EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indice (2006 = 100)
100
66
7
4
Fonte: Risposte al questionario.
(71)
Il livello modesto degli investimenti nel 2008 e nel PIR va visto come il risultato della situazione di vulnerabilità finanziaria nella quale versa attualmente l’industria dell’Unione.
5. Conclusioni relative alla situazione dell’industria dell’Unione
(72)
Dall’analisi dei dati macroeconomici emerge una diminuzione della produzione e delle vendite dei produttori dell’Unione nel periodo considerato. Il calo registrato, pur non rilevante in sé, va visto nel quadro dell’aumento della domanda tra il 2006 e il PIR, con conseguente calo al 75 % della quota di mercato dei produttori dell’Unione, con una contrazione di 10 punti percentuali.
(73)
Nello stesso periodo gli indicatori microeconomici pertinenti evidenziano un netto peggioramento della situazione economica dei produttori dell’Unione inseriti nel campione. La redditività e l’utile sul capitale investito sono rimasti negativi e sono ulteriormente diminuiti tra il 2006 e il PIR. Anche l’andamento del flusso di cassa, pur migliorando, è rimasto negativo nel PIR.
(74)
Stante quanto precede, si conclude che l’industria dell’Unione ha continuato a subire un rilevante pregiudizio ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base e si trova in una situazione di notevole precarietà e vulnerabilità, ben lontana dai livelli che avrebbe potuto raggiungere se si fosse ripresa dal pregiudizio riscontrato nell’inchiesta iniziale.
F. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. Incidenza del volume previsto delle importazioni ed effetti sui prezzi in caso di abrogazione delle misure
(75)
Come si è detto al considerando 38, i produttori esportatori della RPC dispongono di considerevoli capacità inutilizzate e di evidenti potenzialità di crescita dei loro volumi di esportazione sul mercato dell’Unione.
(76)
I prezzi cif all’esportazione di PET originario della RPC verso paesi terzi erano inferiori ai prezzi medi dell’industria dell’Unione durante il PIR. La differenza non era tuttavia rilevante. Inoltre, dato che tali importazioni sono soggette a un dazio doganale contrattuale e a costi successivi all’importazione, i loro prezzi non sarebbero stati inferiori a quelli applicati dall’industria dell’Unione nel PIR. Tuttavia, occorre sottolineare che i dati relativi al parallelo procedimento antisovvenzioni indicato nel considerando 6 rivelano che le importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti hanno causato un notevole calo dei prezzi dell’industria dell’Unione durante il PIR. Pertanto, il fatto che non vi sia stato un effettivo undercutting dei prezzi durante il PIR, non significa che, in caso di ripresa delle importazioni dalla RPC, i loro livelli di prezzo sarebbero tali da arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione.
(77)
Infatti, un raffronto tra i prezzi effettivi delle importazioni dalla RPC e il livello di prezzo non pregiudizievole ha dimostrato che le importazioni dalla RPC avverrebbero a prezzi inferiori a quelli (non pregiudizievoli) dell’industria dell’Unione. Di conseguenza, senza dazi antidumping sulle importazioni dalla RPC, un eventuale aumento del volume di tali importazioni - probabilmente oggetto di dumping - eserciterebbe una pressione ancor maggiore sui prezzi dell’industria dell’Unione e le arrecherebbe pregiudizio.
(78)
Inoltre, tenuto conto delle capacità inutilizzate di produzione di PET della RPC e in considerazione del fatto che gli esportatori cinesi cercherebbero con ogni probabilità di recuperare le quote di mercato perdute, un’abrogazione delle misure determinerebbe senza dubbio un calo dei prezzi all’esportazione, con conseguente maggiore pressione sui prezzi e con ulteriori probabili effetti negativi su un’industria dell’Unione che è già vulnerabile e che ha già subito un notevole pregiudizio.
(79)
Benché l’effetto delle importazioni dalla RPC sull’attuale situazione di fragilità dell’industria dell’Unione sia stato contenuto in ragione dei modesti livelli delle importazioni durante il periodo considerato, in caso di abrogazione delle misure con ogni probabilità la situazione si aggraverebbe. Infatti, se le misure fossero abrogate e l’industria dell’Unione si trovasse esposta ad un aumento del volume delle importazioni in dumping dalla RPC, la conseguenza sarebbe il deterioramento della sua già precaria situazione finanziaria, con ulteriori perdite.
2. Conclusione sul persistere/sulla reiterazione del pregiudizio
(80)
Tenuto conto di quanto sopra, si conclude che esiste il rischio del persistere del pregiudizio per l’industria dell’Unione qualora le misure nei confronti della RPC fossero abolite.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
(81)
Ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, si è valutato se il mantenimento delle misure antidumping esistenti fosse contrario all’interesse generale dell’Unione. L’interesse dell’Unione è stato stabilito in base ad una valutazione degli interessi di tutte le parti in causa. Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(82)
Va ricordato che l’inchiesta iniziale ha permesso di concludere che l’istituzione di misure non era contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che la presente inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui sono già state applicate misure antidumping, dovrebbe consentire di individuare qualsiasi effetto negativo anomalo delle misure antidumping in vigore sulle parti interessate.
(83)
Su tali basi è stato esaminato se, nonostante le conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping pregiudizievole, vi fossero fondati motivi per concludere che, nel caso in esame, il mantenimento delle misure sarebbe contrario all’interesse dell’Unione.
1. Interesse dell’industria dell’Unione e degli altri produttori dell’Unione
(84)
Il mantenimento delle misure antidumping sulle importazioni dal paese interessato permetterebbe all’industria dell’Unione di raggiungere più facilmente un margine di redditività ragionevole, in quanto tali misure contribuirebbero ad evitare l’eliminazione di tale industria dal mercato conseguente all’importazione in dumping di ingenti volumi di prodotto dalla RPC. Di fatto, l’alta probabilità del dumping pregiudizievole è dovuta agli ingenti volumi cui l’industria dell’Unione non può opporre resistenza. L’industria dell’Unione continuerebbe pertanto a trarre beneficio dal mantenimento delle attuali misure antidumping.
(85)
Di conseguenza, si conclude che il mantenimento delle misure antidumping nei confronti della RPC sarebbe chiaramente nell’interesse dell’industria dell’Unione e degli altri produttori dell’Unione.
2. Interesse degli importatori indipendenti nell’Unione
(86)
Come si è detto, un solo importatore ha fornito dati nel quadro della procedura di campionamento. Tale operatore, pur dichiarando di non importare dalla RPC, si è fermamente opposto al mantenimento delle misure. Di conseguenza, si è concluso che il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni dalla RPC non avrà ripercussioni di rilievo sui risultati economici di tale operatore.
(87)
Nessun altro importatore ha trasmesso informazioni utili. Dato che non si sono interrotte le importazioni da altri paesi ai quali si applicano attualmente misure antidumping e data la possibilità di importare da altri paesi cui non sono applicate misure antidumping (ad esempio Oman, USA, Brasile), si ritiene che gli importatori possano continuare a rifornirsi presso tali fonti di approvvigionamento alternative.
(88)
Dal momento che non esistono elementi di prova del fatto che le misure in vigore abbiano influito in maniera rilevante sugli importatori, si conclude che il mantenimento delle misure non inciderà in maniera significativa sull’interesse degli importatori dell’Unione.
3. Interesse dei fornitori delle materie prime nell’Unione
(89)
Hanno collaborato all’inchiesta tre fornitori di materie prime (due fornitori di PTA e uno di MEG) che hanno risposto al questionario entro i termini previsti. Nei loro impianti europei sono circa 700 gli addetti impegnati nella produzione di PTA/MEG.
(90)
I produttori di PTA che hanno collaborato rappresentano il 50 % circa degli acquisti di PTA dei produttori dell’Unione inseriti nel campione. I produttori di PTA sono fortemente dipendenti dalle condizioni dei produttori di PET, loro principali clienti. Bassi prezzi del PET si traducono in prezzi più bassi per il PTA e in margini minori per i produttori di PTA. Si ritiene quindi che l’istituzione di misure sulle importazioni in dumping di PET sarebbe vantaggiosa per i produttori di PTA.
(91)
Quanto al fornitore di MEG che ha collaborato, il MEG rappresenta meno del 10 % del suo fatturato complessivo. Il PET non costituisce l’unica né la maggiore applicazione possibile del MEG, i cui produttori dipendono in misura minore dalla situazione dell’industria del PET. Tuttavia le difficoltà dell’industria del PET possono avere un qualche impatto sui produttori di MEG, almeno nel breve-medio periodo.
(92)
Tenuto conto di quanto precede, si conclude che il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni dalla RPC sarebbe nell’interesse dei fornitori di materie prime.
4. Interesse degli utilizzatori
(93)
Il PET oggetto del presente procedimento (con un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g, denominato anche «bottle grade») è prevalentemente utilizzato nella produzione di bottiglie per l’acqua e altre bevande. Il suo impiego nella produzione di altri imballaggi (per prodotti alimentari solidi o per detergenti) e di fogli è in fase di crescita, pur rimanendo relativamente limitato. Le bottiglie di PET sono prodotte in due fasi: i) in un primo momento si procede allo stampaggio ad iniezione delle preforme di PET; ii) successivamente avvengono il riscaldamento e il soffiaggio delle preforme in bottiglie. La produzione di bottiglie può rappresentare un processo integrato (ovvero la stessa società acquista il PET, fabbrica le preforme e procede al soffiaggio delle bottiglie) o limitarsi alla seconda fase (soffiaggio delle preforme in bottiglie). Il trasporto delle preforme è relativamente agevole perché sono piccole e compatte, mentre le bottiglie vuote sono instabili e costose da trasportare date le dimensioni.
(94)
Le bottiglie in PET sono riempite con acqua e/o con altre bevande dalle società imbottigliatrici («imbottigliatori»). Spesso gli imbottigliatori partecipano alle attività legate al PET: lo fanno attraverso attività integrate di produzione di bottiglie o attraverso contratti in conto lavorazione (tolling) conclusi con trasformatori e/o fabbricanti di bottiglie che operano in subappalto. Il contratto può prevedere che la società imbottigliatrice contratti il prezzo del PET con il produttore (soft tolling) o addirittura acquisti il PET per le proprie bottiglie (hard tolling).
(95)
Si possono quindi individuare due gruppi di utilizzatori:
-
i trasformatori e/o fabbricanti di bottiglie che acquistano il PET direttamente dai produttori, lo trasformano in preforme (o bottiglie) e le vendono per le ulteriori trasformazioni a valle (o per il riempimento), e
-
gli imbottigliatori che acquistano il PET per i fabbricanti di bottiglie/trasformatori in subappalto (hard tolling) o trattano il prezzo che verrà pagato dal fabbricante di bottiglie/trasformatore che opera in subappalto (soft tolling).
(96)
Nel quadro della presente inchiesta sono stati contattati più di 70 utilizzatori, ma soltanto sette di loro (trasformatori e imbottigliatori) hanno deciso di collaborare compilando il questionario.
(97)
Si è constatato che gli utilizzatori che hanno collaborato importavano solo quantità trascurabili di PET dal paese interessato e si rifornivano principalmente presso produttori dell’Unione e/o di altri paesi.
(98)
Dato che continuano ad esistere fonti di approvvigionamento alternative e che gli utilizzatori importano attualmente solo volumi molto modesti del prodotto in esame originario della RPC, la Commissione conclude che il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni dalla RPC non avrà alcun effetto negativo significativo sugli utilizzatori nell’Unione.
(99)
In seguito alla comunicazione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si è inteso raccomandare il mantenimento delle misure in vigore, alcune parti interessate, in particolare utilizzatori, hanno presentato le loro osservazioni.
(100)
I produttori dell’Unione che hanno richiesto il riesame hanno generalmente approvato i risultati dell’inchiesta, in particolare le conclusioni relative all’interesse dell’Unione.
(101)
Sette utilizzatori e una loro associazione si sono dichiarati invece fermamente contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping, sostenendo che le conclusioni della Commissione per quanto riguarda gli interessi dell’Unione presentano gravi lacune e inesattezze, senza, tuttavia, dimostrare la fondatezza di tale argomentazione.
(102)
Mancando riscontri a sostegno delle dichiarazioni relative alla presunta inesattezza delle conclusioni della Commissione, tali argomentazioni sono state respinte in quanto infondate.
(103)
A seguito della comunicazione delle conclusioni anche l’importatore che ha collaborato si è detto fermamente contrario alla re-istituzione delle misure.
(104)
Tale parte ha affermato che la Commissione ha omesso di tenere in debito conto l’interesse del settore degli utilizzatori di PET, che subirebbe le conseguenze di un aumento del prezzo del PET, in quanto non sarebbe in grado di trasferire un aumento dei costi.
(105)
Va rilevato a tale proposito che la parte interessata non ha dimostrato, nella pratica, in che modo e in che misura il mantenimento delle misure esistenti potrebbe provocare una crescita del prezzo del PET sul mercato dell’Unione.
(106)
Occorre inoltre ribadire che, tenuto conto del livello relativamente basso di collaborazione all’inchiesta da parte degli utilizzatori, non sono disponibili informazioni tali da dimostrare che il mantenimento delle misure avrebbe effetti sproporzionati sugli utilizzatori.
(107)
Di conseguenza, sulla base delle informazioni disponibili, si ritiene che il mantenimento delle misure non avrebbe effetti eccessivamente negativi sul livello di prezzo del PET nell’Unione; l’argomentazione relativa alle ripercussioni negative sugli utilizzatori, avanzata dall’importatore, è pertanto respinta.
(108)
La stessa parte interessata sostiene che la Commissione non ha valutato le ripercussioni del mantenimento delle attuali misure sulle società produttrici di imballaggi PET e che l’analisi dell’interesse dell’Unione è pertanto incompleta e inesatta.
(109)
Si ribadisce a questo proposito che in seguito all’apertura del presente riesame si sono manifestati solo sette utilizzatori e che le informazioni disponibili nel quadro del presente procedimento non hanno permesso di analizzare l’interesse di tale sottogruppo di utilizzatori nell’Unione.
(110)
Le osservazioni presentate dopo la comunicazione delle conclusioni, comprese le osservazioni delle società di imballaggio, non sono state corroborate da elementi di prova (come risulta dai considerando 101 e 102) e non hanno potuto essere utilizzate per un’analisi più completa dell’industria dell’imballaggio.
5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(111)
Tenuto conto dei fatti e delle considerazioni che precedono, si conclude che non esistono motivi validi per non mantenere in vigore le misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(112)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le loro osservazioni successivamente alla divulgazione di queste informazioni. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni, se debitamente motivate.
(113)
Si conclude di conseguenza, conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, che è opportuno mantenere le misure antidumping sulle importazioni di PET originario della RPC. Si ricorda che queste misure consistono in dazi specifici.
(114)
Le aliquote dei dazi antidumping applicate a titolo individuale cui fa riferimento il presente regolamento sono applicabili unicamente alle importazioni del prodotto in esame fabbricato dalle società in questione e, pertanto, dai soggetti giuridici specifici menzionati. Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da qualsiasi altra società, la cui ragione sociale e indirizzo non compaiano espressamente nell’articolo 1, paragrafo 2, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(115)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote dei dazi antidumping applicate a titolo individuale per ciascuna società (ad esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere trasmesse sollecitamente alla Commissione (12), corredandole di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione di eventuali modifiche delle attività della società legate alla produzione, alle vendite sul mercato interno e alle vendite per l’esportazione connesse, ad esempio, a tale cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti delle entità produttive o di vendita. Se del caso, il regolamento sarà modificato di conseguenza, aggiornando l’elenco delle società che beneficiano dei dazi antidumping applicati a titolo individuale,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di polietilentereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g secondo la norma ISO 1628-5, attualmente classificato al codice NC 39076020 e originario della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio antidumping
(EUR/tonnellata)
Codice addizionale TARIC
PRC
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd diZhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. e Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd (Sichuan) e Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Tutte le altre società
184
A999
3. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o da pagare sia calcolato proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana, a norma dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (13), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base del paragrafo 2, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione proporzionale del prezzo effettivamente pagato o da pagare.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 17 novembre 2010.