РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 25 ноември 2010 година
относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на държавите-членки, чиято парична единица е еврото
(преработена версия)
(ЕЦБ/2010/23)
(2011/66/ЕС)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), и по-специално член 32 от него,
като има предвид, че:
(1)
Решение ЕЦБ/2001/16 от 6 декември 2001 г. относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на участващите държави-членки от финансовата 2002 г. (1) е съществено изменяно няколко пъти (2). Поради необходимостта от допълнителни промени то следва да се преработи от съображения за яснота.
(2)
Съгласно член 32.1 от Устава на ЕСЦБ паричен доход е приходът, който се начислява на НЦБ при осъществяване на функцията по паричната политика. Съгласно член 32.2 от Устава на ЕСЦБ размерът на паричния доход на всяка НЦБ е равен на нейния годишен приход, получен от нейните активи срещу банкнотите в обращение и задълженията по депозити на кредитните институции. Тези активи се отчитат от НЦБ в съответствие с насоките на Управителния съвет. НЦБ следва да отчитат активите, резултат от осъществяването на функцията във връзка с паричната политика, като активи, държани срещу банкноти в обращение, и задължения по депозити на кредитни институции. Съгласно член 32.4 от Устава на ЕСЦБ размерът на паричния доход на всяка НЦБ се намалява с размер, равен на лихвите, платени от тази НЦБ по депозитите на кредитните институции в съответствие с член 19.
(3)
Съгласно член 32.5 от Устава на ЕСЦБ сумата на паричния доход на НЦБ се разпределя между тях пропорционално на внесените от тях дялове от капитала на Европейската централна банка (ЕЦБ).
(4)
Съгласно членове 32.6 и 32.7 от Устава на ЕСЦБ Управителният съвет е оправомощен да приема насоки за клиринга и сетълмента от ЕЦБ на салдата във връзка с разпределянето на паричния доход и да предприема всички други мерки, необходими за прилагането на член 32.
(5)
Съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 974/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно въвеждането на еврото (3) ЕЦБ и НЦБ пускат в обращение евробанкноти. Член 15 от същия регламент предвижда, че банкнотите, деноминирани в национална валутна единица, остават законно платежно средство в рамките на техните териториални граници най-късно до шест месеца след края на преходния период. Следователно годината на преминаване към парична наличност следва да се разглежда като особена година, тъй като банкнотите в обращение, деноминирани в национални валутни единици, могат все още да представляват значителен дял от банкнотите в обращение.
(6)
Член 15, параграф 1 от Насоки ЕЦБ/2006/9 от 14 юли 2006 г. относно някои приготовления за преминаването към парична наличност в евро и за първоначалното зареждане и подзареждането с евробанкноти и монети извън Еврозоната (4) предвижда, че евробанкнотите, които са били първоначално заредени на правоимащи контрагенти, се дебитират от сметки на тези контрагенти при тяхната НЦБ по номиналната им стойност съгласно следния „модел на линейно дебитиране“: общата сума на първоначално заредените банкноти се дебитира на три равни части на датата на сетълмент на първата, четвъртата и петата основна операция по рефинансиране на Евросистемата, след датата на преминаване към парична наличност. При изчисляването на паричния доход за годината на преминаване към парична наличност следва да се взема предвид този „модел на линейно дебитиране“.
(7)
Настоящото решение е свързано с Решение ЕЦБ/2010/29 от 13 декември 2010 г. относно емитирането на евробанкноти (5), което предвижда, че ЕЦБ и НЦБ емитират евробанкноти. Решение ЕЦБ/2010/29 предвижда евробанкнотите в обращение да се разпределят между НЦБ пропорционално на внесените от тях дялове от капитала на ЕЦБ. Същото решение разпределя за ЕЦБ 8 % от общата стойност на евробанкнотите в обращение. Разпределянето на евробанкнотите между членовете на Евросистемата води до възникването на салда в рамките на Евросистемата. Олихвяването на тези салда в рамките на Евросистемата от евробанкнотите в обращение се отразява пряко върху дохода на всеки член на Евросистемата и поради това следва да бъде регулирано съгласно настоящото решение. Доходът, който се начислява за ЕЦБ от олихвяването на нейните вземания към НЦБ в рамките на Евросистемата, свързани с дела ѝ в евробанкнотите в обращение, следва по принцип да бъде разпределян между НЦБ в съответствие с Решение ЕЦБ/2010/24 от 25 ноември 2010 г. относно междинното разпределение на дохода на Европейската централна банка от евробанкноти в обращение и от ценни книжа, закупени по програмата за пазарите на ценни книжа (преработено) (6), пропорционално на техните дялове според алгоритъма за записване на капитала, за същата финансова година, в която е начислен.
(8)
Нетното салдо на вземанията и задълженията, в рамките на Евросистемата, от евробанкноти в обращение следва да се олихвява чрез прилагане на обективен критерий, определящ цената на парите. Във връзка с това лихвеният процент по основните операции по рефинансиране, използван от Евросистемата в търговете ѝ за основни операции по рефинансиране, се счита за подходящ.
(9)
Нетните задължения в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение следва да бъдат включени в базисния пасив при изчисляването на паричния доход на НЦБ съгласно член 32.2 от Устава на ЕСЦБ, тъй като те са равностойни на банкноти в обращение. Изплащането на лихви по салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение следователно ще доведе до разпределянето на значителна сума от паричния доход на Евросистемата между НЦБ, пропорционално на размера на внесените от тях дялове в капитала на ЕЦБ. Тези салда в рамките на Евросистемата следва да бъдат коригирани, за да се постигне постепенна адаптация на балансите и отчетите за приходите и разходите на НЦБ. Корекциите се основават на стойността на банкнотите в обращение на всяка НЦБ през периода, предшестващ въвеждането на евробанкнотите. След това тези корекции се прилагат ежегодно по фиксирана формула за не повече от пет години.
(10)
Корекциите на салдата в рамките на Евросистемата за евробанкноти в обращение са изчислени така, че да компенсират всяко значително изменение в позициите за дохода на НЦБ вследствие на въвеждането на евробанкнотите и последващото разпределяне на паричния доход.
(11)
Общите правила на член 32 от Устава на ЕСЦБ се прилагат също и за дохода, получен от отписване на евробанкноти, които са изтеглени от обращение.
(12)
Съгласно член 32.5 от Устава на ЕСЦБ сумата на паричния доход на НЦБ се разпределя между НЦБ пропорционално на внесените от тях дялове в капитала на ЕЦБ. Съгласно член 32.7 от Устава на ЕСЦБ Управителният съвет е компетентен да предприема всички други мерки, които са необходими за прилагането на член 32. Това включва правомощието да вземе предвид други обстоятелства, когато решава относно разпределението на дохода, получен от отписването на изтеглени от обращение евробанкноти. В това отношение принципите на равнопоставеност и справедливост налагат да се вземе предвид периодът, през който изтеглените от обращение евробанкноти са били емитирани. Поради това алгоритъмът за разпределяне на този специфичен доход трябва да отразява съответния дял от капитала на ЕЦБ и продължителността на фазата на емитиране.
(13)
Изтеглянето на евробанкноти от обращение е необходимо да се уреди с отделни решения, взети съгласно член 5 от Решение ЕЦБ/2003/4 от 20 март 2003 г. относно купюрите, спецификациите, възпроизвеждането, замяната и изтеглянето от обращение на евробанкноти (7),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Определения
За целите на настоящото решение:
а)
„НЦБ“ е националната централна банка на държава-членка, чиято парична единица е еврото;
б)
„базисни пасиви“ означава сумата на съответните пасиви по баланса на всяка НЦБ, които са посочени в приложение I към настоящото решение;
в)
„специално предназначени активи“ означава сумата от активи, държани срещу базисните пасиви в баланса на всяка НЦБ, които са упоменати в приложение II към настоящото решение;
г)
„салда в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение“ означава вземанията и задълженията, възникващи между дадена НЦБ и ЕЦБ и между дадена НЦБ и другите НЦБ в резултат от прилагането на член 4 от Решение ЕЦБ/2010/29;
д)
„алгоритъм за записване на капитала“ са дялове на НЦБ, изразени в проценти, в записания капитал на ЕЦБ, които са резултат от прилагането спрямо НЦБ на теглата в алгоритъма по член 29.1 от Устава на ЕСЦБ и приложим за съответната финансова година;
е)
„кредитна институция“ е или а) кредитна институция по смисъла на член 2 и член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (8), както са въведени в националното законодателство, която подлежи на надзор от компетентен орган; или б) друга кредитна институция по смисъла на член 123, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, подлежаща на проверка със сравним стандарт с надзора от страна на компетентен орган;
ж)
„хармонизиран баланс“ означава хармонизираният баланс по приложение VIII към Насоки ЕЦБ/2010/20 от 11 ноември 2010 г. относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (преработени) (9);
з)
„референтна лихва“ означава последният пределен лихвен процент, използван от Евросистемата при търговете ѝ за основните операции по рефинансиране съгласно параграф 3.1.2 от приложение I към Насоки ЕЦБ/2000/7 от 31 август 2000 г. относно инструментите и процедурите на паричната политика на Евросистемата (10). Когато в един и същ ден се извършва сетълмент на повече от една основна операция по рефинансиране, се използва проста средна стойност на пределните лихвени проценти от паралелно проведените операции;
и)
„дата на преминаване към парична наличност“ означава датата, на която евробанкнотите и евромонетите придобиват статута на законно платежно средство в дадена държава-членка, чиято парична единица е еврото;
й)
„референтен период“ означава период от 24 месеца, започващ 30 месеца преди датата на преминаване към парична наличност;
к)
„година на преминаване към парична наличност“ означава период от 12 месеца, започващ на датата на преминаване към парична наличност;
л)
„ежедневен референтен обменен курс“ означава ежедневният референтен обменен курс, който се основава на редовната ежедневна процедура за съгласуване между централните банки във или извън Европейската система на централните банки, която обикновено се извършва в 14,15 часа централноевропейско време;
м)
„изтеглени от обращение евробанкноти“ са всеки вид или серия евробанкноти, които са изтеглени от обращение с решение на Управителния съвет, взето на основание член 5 от Решение ЕЦБ/2003/4;
н)
„алгоритъм за емитиране“ е средният алгоритъм за записване на капитала през фазата на емитиране на даден вид или серия на изтеглени от обращение евробанкноти;
о)
„фаза на емитиране“ за видовете или сериите евробанкноти е периодът, започващ на датата, на която първата емисия евробанкноти от този вид или серия е записана в базисните пасиви, и приключващ на датата, на която последната емисия евробанкноти от този вид или серия е записана в базисните пасиви;
п)
„отписване“ е заличаване на изтеглените от обращение евробанкноти от балансовата позиция „Банкноти в обращение“.
Член 2
Салда в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение
1. Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се изчисляват ежемесечно и се записват в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ на първия работен ден от месеца с вальор последният работен ден от предходния месец.
Когато дадена държава-членка приеме еврото, изчисляването на салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение, съгласно първа алинея, се записва в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност.
Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се изчисляват, за периода от 1 януари до 31 януари от първата година, от която се прилага всяко петгодишно преразглеждане съгласно член 29.3 от Устава на ЕСЦБ, на база на коригирания алгоритъм за записване на капитала, приложим към салдото за всички евробанкноти в обращение на 31 декември от предходната година.
2. Салдата в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение, включително онези, произтичащи от прилагането на член 4 от настоящото решение, се олихвяват с референтната лихва.
3. Олихвяването, посочено в параграф 2, се извършва на тримесечна база чрез плащания през системата TARGET2.
Член 3
Метод за измерване на паричния доход
1. Сумата на паричния доход на всяка НЦБ се определя чрез измерване на действителния доход, който е получен от специално предназначените активи, записани в нейните счетоводни книги. Като изключение от това се счита, че златото не носи доход и че ценните книжа, държани за целите на паричната политика съгласно Решение ЕЦБ/2009/16 от 2 юли 2009 г. относно изпълнението на програмата за закупуване на обезпечени облигации (11), носят доход на референтната дата.
2. Когато сумата на специално предназначените активи на дадена НЦБ надвишава или е по-малка от сумата на нейните базисни пасиви, разликата се компенсира, като към размера на разликата се прилага референтната лихва.
Член 4
Корекции на салдата в рамките на Евросистемата
1. За целите на изчисляването на паричния доход салдата на всяка НЦБ в рамките на Евросистемата от евробанкноти в обращение се коригират чрез компенсаторна сума, определена по следната формула:
C = (К - A) × S
където:
C
е компенсаторната сума,
К
е сумата в евро за всяка НЦБ, получена в резултат от прилагането на алгоритъма за записване на капитал към средната стойност на банкнотите в обращение по време на референтния период, по която сумата на банкнотите в обращение, деноминирани в националната валута на дадена държава-членка, която приема еврото, се преизчислява в евро по ежедневния референтен обменен курс през референтния период,
А
е средната стойност в евро за всяка НЦБ от банкнотите в обращение по време на референтния период, преизчислена в евро по ежедневния референтен обменен курс през референтния период,
S
е коефициентът по-долу за всяка финансова година, започваща от датата на преминаване към парична наличност:
Финансова година
Коефициент
Година на преминаване към парична наличност
1
Година на преминаване към парична наличност плюс една година
0,8606735
Година на преминаване към парична наличност плюс две години
0,7013472
Година на преминаване към парична наличност плюс три години
0,5334835
Година на преминаване към парична наличност плюс четири години
0,3598237
Година на преминаване към парична наличност плюс пет години
0,1817225
2. Сборът на компенсаторните суми на НЦБ е 0.
3. Компенсаторните суми се изчисляват всеки път, когато държава-членка приема еврото или когато се променя алгоритъмът за записване на капитала на ЕЦБ.
4. Когато НЦБ се присъединява към Евросистемата, нейната компенсаторна сума се разпределя между другите НЦБ пропорционално на съответните дялове на другите НЦБ в алгоритъма за записване на капитала, със знак (+/-) обърнат, и е добавка към компенсаторните суми, които вече важат за другите НЦБ.
5. Компенсаторните суми и счетоводните вписвания за уравняване на тези компенсаторни суми се записват в отделни сметки в рамките на Евросистемата в счетоводните книги на всяка НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност и със същия вальор за всяка следваща година от периода на корекцията. Счетоводните вписвания за уравняване на компенсаторните суми не се олихвяват.
6. Чрез дерогация от параграф 1 при настъпването на специфични обстоятелства, свързани с промени в моделите на банкнотното обращение, както е посочено в приложение III към настоящото решение, салдата в рамките на Евросистемата на всяка НЦБ от евробанкноти в обращение се коригират в съответствие с разпоредбите на споменатото приложение.
7. Корекциите на салдата в рамките на Евросистемата, предвидени в настоящия член, престават да се прилагат от първия ден на шестата година след съответната година на преминаване към парична наличност.
Член 5
Изчисляване и разпределяне на паричния доход
1. Изчисляването на паричния доход на всяка НЦБ се извършва от ЕЦБ ежедневно. Изчисляването се основава на счетоводни данни, предоставени на ЕЦБ от НЦБ. ЕЦБ информира НЦБ за натрупаните суми всяко тримесечие.
2. Сумата на паричния доход на всяка НЦБ се намалява със сума, равна на всяка лихва, начислена или платена по пасиви, включени в базисните пасиви, и в съответствие с всяко решение на Управителния съвет, съгласно втори параграф от член 32.4 на Устава на ЕСЦБ.
3. Разпределянето на паричния доход на всяка НЦБ се извършва пропорционално на алгоритъма за записване на капитала в края на всяка финансова година.
Член 6
Изчисляване и разпределяне на дохода, получен от отписването на евробанкноти
1. Изтеглените от обращение евробанкноти остават част от базисните пасиви, докато бъдат заменени или отписани, според това кое от тези събития настъпва първо.
2. Управителният съвет може да реши да отпише изтеглени от обращение евробанкноти, като в този случай определя датата на отписването и общия размер на провизията, която се прави за онези изтеглени от обращение евробанкноти, за които все още се очаква да бъдат обменени.
3. Изтеглените от обращение евробанкноти се отписват, както следва:
а)
На датата на отписването балансовите позиции „Банкноти в обращение“ на ЕЦБ и НЦБ се намаляват с общата стойност на изтеглените евробанкноти, които все още са в обращение. За тази цел действителната стойност на изтеглените от обращение евробанкноти, които са били пуснати в обращение, се коригира пропорционално на стойностите им, изчислени в съответствие с алгоритъм за емитиране, и разликата се покрива от ЕЦБ и НЦБ.
б)
Коригираната стойност на изтеглените от обращение евробанкноти се отписва от балансовата позиция „Банкноти в обращение“ и се пренася в отчетите за приходите и разходите на НЦБ.
в)
Всяка НЦБ създава провизия за изтеглени от обращение евробанкноти, за които все още се очаква да бъдат обменени. Провизията е равна на съответния дял на НЦБ в общата стойност на провизията, изчислена, като се използва алгоритъмът за емитиране.
4. Изтеглените от обращение евробанкноти, които се обменят след датата за отписването, се записват в счетоводните книги на НЦБ, която ги е приела. Размерът на входящите потоци на изтеглените от обращение евробанкноти се преразпределя между НЦБ поне веднъж годишно въз основа на алгоритъма за емитиране, като разликите се компенсират от НЦБ. Всяка НЦБ компенсира с провизиите на пропорционална основа, а ако сумата на входящите потоци превишава провизиите, вписва съответния разход в отчета за приходите и разходите.
5. Управителният съвет прави ежегоден преглед на общата стойност на провизията.
Член 7
Отмяна
Решение ЕЦБ/2001/16 се отменя. Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение V.
Член 8
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на 31 декември 2010 г.
Съставено във Франкфурт на Майн на 25 ноември 2010 година.
DECISIONE DELLA BANCA CENTRALE EUROPEA
del 25 novembre 2010
relativa alla distribuzione del reddito monetario delle banche centrali nazionali degli Stati membri la cui moneta è l’euro
(rifusione)
(BCE/2010/23)
(2011/66/UE)
IL CONSIGLIO DIRETTIVO DELLA BANCA CENTRALE EUROPEA,
visto lo statuto del Sistema europeo di banche centrali e della Banca centrale europea (di seguito «statuto del SEBC»), e in particolare l’articolo 32,
considerando quanto segue:
(1)
La decisione BCE/2001/16 del 6 dicembre 2001 relativa alla distribuzione del reddito monetario delle banche centrali nazionali degli Stati membri partecipanti a partire dall’esercizio finanziario 2002 (1) è stata modificata in modo sostanziale e a più riprese (2) Poiché deve essere nuovamente modificata, è opportuno provvedere, per ragioni di chiarezza, alla sua rifusione.
(2)
Ai sensi dell’articolo 32.1 dello statuto del SEBC, il reddito monetario è il reddito ottenuto dalle BCN nell’esercizio delle funzioni di politica monetaria. Ai sensi all’articolo 32.2 dello statuto del SEBC, l’importo del reddito monetario di ciascuna BCN è pari al reddito annuo che essa ottiene dagli attivi detenuti in contropartita delle banconote in circolazione e dei depositi costituiti dagli enti creditizi. Questi attivi sono accantonati dalle BCN conformemente agli indirizzi del consiglio direttivo. Le BCN dovranno accantonare gli attivi risultanti dall’esercizio delle funzioni di politica monetaria come attivi detenuti in contropartita delle banconote in circolazione e dei depositi costituiti dagli enti creditizi. Ai sensi dell’articolo 32.4 dello statuto del SEBC, l’ammontare del reddito monetario di ciascuna BCN viene decurtato di un importo pari a tutti gli interessi pagati da detta BCN sui depositi costituiti dagli enti creditizi in conformità dell’articolo 19.
(3)
Ai sensi dell’articolo 32.5 dello statuto del SEBC, la somma del reddito monetario delle BCN viene ripartita tra le stesse in proporzione alle quote versate del capitale della Banca centrale europea (BCE).
(4)
Ai sensi degli articoli 32.6 e 32.7 dello statuto del SEBC, al consiglio direttivo è conferito il potere di adottare indirizzi per la compensazione e il regolamento, da parte della BCE, dei saldi derivanti dalla ripartizione del reddito monetario e di adottare tutte le altre misure necessarie per l’applicazione dell’articolo 32.
(5)
Ai sensi dell’articolo 10 del regolamento (CE) n. 974/98 del Consiglio, del 3 maggio 1998, relativo all’introduzione dell’euro (3), la BCE e le BCN immettono in circolazione le banconote in euro. L’articolo 15 del suddetto regolamento prevede che le banconote denominate in unità monetarie nazionali continuino ad avere corso legale nell’ambito dei rispettivi limiti territoriali per un periodo massimo di sei mesi dalla data di sostituzione del contanteL’anno di sostituzione del contante dovrebbe quindi essere considerato come un anno particolare, poiché le banconote in circolazione denominate in unità monetarie monetarie nazionali possono ancora rappresentare una considerevole quota delle banconote in circolazione.
(6)
L’articolo 15, paragrafo 1, dell’Indirizzo BCE/2006/9, del 14 luglio 2006, in merito a taluni preparativi per la sostituzione del contante in euro ed in merito alla consegna anticipata e alla consegna anticipata di seconda istanza di banconote e monete in euro al fuori dell’area dell’euro (4) prevede che le banconote in euro fornite in consegna anticipata alle controparti autorizzate siano addebitate sui conti delle stesse controparti presso le rispettive BCN al loro valore nominale e secondo un «modello generale di addebito»: l’importo totale di banconote in euro fornite in consegna anticipata deve essere addebitato in tre quote uguali, alla data del regolamento della prima, quarta e quinta operazione principale di rifinanziamento dell’Eurosistema successiva alla data di sostituzione del contante. Nel calcolo del reddito monetario per l’anno della sostituzione del contante si deve necessariamente tenere conto di questo «modello generale di addebito».
(7)
La presente decisione è collegata alla decisione BCE/2010/29 del 13 dicembre 2010 relativa all’emissione delle banconote in euro (5), che prevede che la BCE e le BCN emettano le banconote in euro. La decisione BCE/2010/29 stabilisce la distribuzione alle BCN delle banconote in euro in circolazione, in proporzione alle quote versate del capitale della BCE. Essa inoltre attribuisce alla BCE l’8 % dell’ammontare totale delle banconote in euro in circolazione. La distribuzione delle banconote in euro tra i membri dell’Eurosistema dà luogo a saldi interni all’Eurosistema. La remunerazione di tali saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione ha un effetto diretto sul reddito di ciascun membro dell’Eurosistema e, pertanto, deve essere disciplinata dalla presente decisione. Il reddito maturato dalla BCE sulla remunerazione dei propri crediti interni all’Eurosistema nei confronti delle BCN, in relazione alla propria quota di banconote in euro in circolazione, dovrebbe essere distribuito alle BCN ai sensi della decisione BCE/2010/24 del 25 novembre 2010 relativa alla distribuzione provvisoria del reddito della Banca centrale europea derivante dalle banconote in euro in circolazione e dai titoli acquistati ai sensi del programma per il mercato dei titoli finanziari (6), proporzionalmente alle quote da esse detenute nello schema di capitale sottoscritto, nello stesso esercizio finanziario in cui il reddito matura.
(8)
Il saldo netto dei crediti e dei debiti interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione dovrebbe essere remunerato applicando un criterio oggettivo per la definizione del costo del denaro. A tal fine, è considerato adeguato il tasso applicato alle operazioni di rifinanziamento principali utilizzato dall’Eurosistema nelle sue aste per le operazioni di rifinanziamento principali.
(9)
Le passività nette interne all’Eurosistema relative alle banconote in euro in circolazione sono incluse nell’aggregato del passivo ai fini del calcolo del reddito monetario delle BCN ai sensi dell’articolo 32.2 dello statuto del SEBC, in quanto equivalenti alle banconote in euro in circolazione. Il regolamento degli interessi sui saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione darà luogo pertanto alla distribuzione di una quantità considerevole del reddito monetario dell’Eurosistema tra le BCN in proporzione alle quote versate del capitale della BCE. Tali saldi interni all’Eurosistema dovrebbero essere adattati in modo tale da consentire un adeguamento graduale dello stato patrimoniale e del conto economico delle BCN. Gli adattamenti dovrebbero essere basati sull’ammontare delle banconote in circolazione di ciascuna BCN durante un periodo antecedente l’introduzione delle banconote in euro. Tali adattamenti dovrebbero applicarsi su base annuale in conformità di una formula fissa per un periodo non superiore ai successivi cinque anni.
(10)
Gli adattamenti dei saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione sono stati calcolati al fine di compensare ogni mutamento significativo delle situazioni di reddito delle BCN in seguito all’introduzione delle banconote in euro e della successiva distribuzione del reddito monetario.
(11)
Le norme generali stabilite all’articolo 32 dello statuto del SEBC si applicano anche al reddito monetario che risulta dalla cancellazione, nelle poste contabili, delle banconote in euro che sono state ritirate dalla circolazione.
(12)
L’articolo 32.5 dello statuto del SEBC specifica che la somma del reddito monetario delle BCN viene ripartita tra le stesse in proporzione alle rispettive quote versate di capitale della BCE. Ai sensi dell’articolo 32.7 dello statuto del SEBC, il consiglio direttivo è competente ad adottare tutte le altre misure necessarie per l’applicazione dell’articolo 32. È ivi inclusa la competenza a prendere in considerazione altri fattori nel decidere la ripartizione del reddito risultante dalla cancellazione, nelle poste contabili, delle banconote in euro che sono state ritirate dalla circolazione. A tal fine, i principi di parità di trattamento e correttezza richiedono che si tenga conto del periodo di tempo durante il quale le banconote in euro ritirate erano state emesse. Lo schema di distribuzione per questo specifico reddito deve riflettere pertanto sia la quota pertinente nel capitale della BCE, sia la lunghezza della fase di emissione.
(13)
Il ritiro delle banconote in euro deve essere regolato da decisioni separate da adottarsi ai sensi dell’articolo 5 della decisione BCE/2003/4 del 20 marzo 2003 relativa a tagli, specifiche, riproduzione, sostituzione e ritiro delle banconote in euro (7),
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Definizioni
Ai fini della presente decisione:
a)
per «BCN» si intende la banca centrale nazionale di uno Stato membro la cui moneta è l’euro;
b)
per «aggregato del passivo» si intende l’ammontare delle passività prese in considerazione, nel quadro del bilancio di ciascuna BCN, specificato in conformità dell’allegato I della presente decisione;
c)
per «attivi accantonabili» si intende l’ammontare degli attivi detenuti in contropartita dell’aggregato del passivo, all’interno dello stato patrimoniale di ciascuna BCN, specificato in conformità dell’allegato II della presente decisione;
d)
per «saldi interni all’Eurosistema derivanti dalle banconote in euro in circolazione» si intendono i crediti e i debiti tra una BCN e la BCE e tra una BCN e altre BCN, risultanti dall’applicazione dell’articolo 4 della decisione BCE/2010/29;
e)
per «schema di capitale sottoscritto» si intendono le quote, espresse in percentuali, del capitale della BCE sottoscritto che risultano dall’applicazione alle BCN delle ponderazioni nello schema di cui all’articolo 29.1 dello statuto del SEBC, e in quanto applicabili nell’esercizio finanziario pertinente;
f)
per «ente creditizio» si intende a) un ente creditizio ai sensi dell’articolo 2 e dell’articolo 4, paragrafo 1, lettera a) della direttiva 2006/48/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 14 giugno 2006, relativa all’accesso all’attività degli enti creditizi ed al suo esercizio (8) nei termini della sua attuazione nell’ordinamento nazionale, che sia sottoposto alla vigilanza di un’autorità competente; ovvero b) un altro ente creditizio ai sensi dell’articolo 123, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea, che sia soggetto ad un controllo in forme comparabili alla vigilanza da parte di un’autorità competente;
g)
per «SpA» si intende lo stato patrimoniale armonizzato, come strutturato all’allegato VIII dell’Indirizzo BCE/2010/20 dell’11 novembre 2010 relativo al quadro giuridico per la rilevazione e rendicontazione contabile e finanziaria nel Sistema europeo di banche centrali (9);
h)
per «tasso di riferimento» si intende l’ultimo tasso di interesse marginale disponibile, utilizzato dall’Eurosistema nelle sue aste per operazioni di rifinanziamento principali ai sensi del capitolo 3.1.2 dell’allegato I all’Indirizzo BCE/2000/7 del 31 agosto 2000 sugli strumenti e sulle procedure di politica monetaria dell’Eurosistema (10). Quando si effettui più di un’operazione di rifinanziamento principale per il regolamento nello stesso giorno, si utilizza una media semplice dei tassi marginali delle operazioni effettuate in parallelo;
i)
per «data di sostituzione del contante» si intende la data alla quale le banconote e le monete in euro entrano in corso legale in uno Stato membro la cui moneta è l’euro;
j)
per «periodo di riferimento» si intende il periodo di 24 mesi che ha inizio 30 mesi prima della data di sostituzione del contante;
k)
per «anno di sostituzione del contante» si intende il periodo di 12 mesi che ha inizio alla data di sostituzione del contante;
l)
per «tasso di cambio giornaliero di riferimento» si intende il tasso di cambio giornaliero di riferimento che si basa sulla regolare procedura di concertazione quotidiana fra le banche centrali all’interno e all’esterno del Sistema europeo di banche centrali, che normalmente ha luogo alle ore 14.15, ora dell’Europa centrale;
m)
per «banconote in euro ritirate» si intende qualunque tipo o serie di banconote in euro che sia stata ritirata dalla circolazione per decisione del consiglio direttivo adottata ai sensi dell’articolo 5 della decisione BCE/2003/4;
n)
per «schema di emissione» si intende lo schema di capitale sottoscritto, in media, durante la fase di emissione di un tipo o serie di banconote in euro ritirate;
o)
per «fase di emissione», in relazione ad un tipo o ad una serie di banconote in euro, si intende il periodo che ha inizio il giorno in cui la prima emissione di una banconota in euro di tale tipo o serie è registrata nell’aggregato del passivo e che termina il giorno in cui l’ultima emissione di una banconota in euro di tale tipo o serie è registrata nell’aggregato del passivo;
p)
per «cancellazione» si intende l’eliminazione delle banconote in euro ritirate dalla voce dello stato patrimoniale «banconote in circolazione».
Articolo 2
Saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione
1. I saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione sono calcolati con cadenza mensile e sono registrati nei libri contabili della BCE e delle BCN il primo giorno lavorativo del mese, con data di valuta dell’ultimo giorno lavorativo del mese precedente.
Laddove uno Stato membro adotti l’euro, il calcolo dei saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione ai sensi del primo comma è registrato nei libri contabili della BCE e delle BCN con data di valuta della data di sostituzione del contante.
I saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione, per il periodo compreso tra il 1o gennaio e il 31 gennaio del primo anno a partire dal quale si effettua ciascun adattamento quinquennale, ai sensi dell’articolo 29.3 dello statuto del SEBC, sono calcolati sulla base dello schema di capitale sottoscritto adattato, applicato ai saldi relativi al totale delle banconote in euro in circolazione il 31 dicembre dell’anno precedente.
2. I saldi interni all’Eurosistema relativi alle banconote in euro in circolazione, inclusi quelli derivanti dall’applicazione dell’articolo 4 della presente decisione, sono remunerati al tasso di riferimento.
3. La remunerazione di cui al paragrafo 2 è liquidata trimestralmente attraverso pagamenti via TARGET2.
Articolo 3
Metodo di calcolo del reddito monetario
1. L’importo del reddito monetario di ciascuna BCN è determinato calcolando il reddito effettivo che deriva dagli attivi accantonabili registrati nei rispettivi libri contabili. In via d’eccezione, l’oro è considerato non produttivo di reddito, e i titoli detenuti per finalità di politica monetaria ai sensi della decisione BCE/2009/16, del 2 luglio 2009, sull’attuazione di un programma per l’acquisto di obbligazioni garantite (11), si considerano produttivi di reddito al tasso di interesse di riferimento.
2. Laddove il valore degli attivi accantonabili di una BCN ecceda o non corrisponda al valore del proprio aggregato del passivo, la differenza è compensata applicando il tasso di riferimento al valore della differenza.
Articolo 4
Adattamenti dei saldi interni all’Eurosistema
1. Ai fini del calcolo del reddito monetario, i saldi interni all’Eurosistema di ciascuna BCN relativi alle banconote in euro in circolazione sono adattati mediante un importo compensativo determinato conformemente alla seguente formula:
C = (K - A) × S
dove:
C
è l’importo compensativo,
K
è l’importo in euro per ciascuna BCN che risulta dall’applicazione dello schema di capitale sottoscritto all’ammontare medio delle banconote in circolazione durante il periodo di riferimento, convertendo in euro, al tasso di cambio giornaliero di riferimento durante il periodo di riferimento, l’ammontare delle banconote in circolazione denominate nell’unità monetaria nazionale di uno Stato membro che adotta l’euro,
A
è l’ammontare medio in euro per ciascuna BCN delle banconote in circolazione durante il periodo di riferimento, convertite in euro al tasso di cambio giornaliero di riferimento durante il periodo di riferimento,
S
è il seguente coefficiente per ciascun esercizio finanziario, a partire dalla data di sostituzione del contante:
Esercizio finanziario
Coefficiente
Anno di sostituzione del contante
1
Anno di sostituzione del contante più un anno
0,8606735
Anno di sostituzione del contante più due anni
0,7013472
Anno di sostituzione del contante più tre anni
0,5334835
Anno di sostituzione del contante più quattro anni
0,3598237
Anno di sostituzione del contante più cinque anni
0,1817225
2. La somma degli importi compensativi delle BCN è pari a zero.
3. Gli importi compensativi sono calcolati ogni volta che uno Stato membro adotta l’euro o quando si cambia lo schema di capitale della BCE sottoscritto.
4. Quando una BCN aderisce all’Eurosistema, il relativo importo compensativo è distribuito alle altre BCN proporzionalmente alle quote rispettivamente detenute dalle stesse nello schema di capitale sottoscritto, con il segno (+/-) invertito, ed è aggiuntivo rispetto ad ogni altro importo compensativo già in vigore per le altre BCN.
5. Gli importi compensativi e le poste contabili per bilanciare detti importi sono registrati in conti separati interni all’Eurosistema nei libri contabili di ciascuna BCN con data di valuta della data di sostituzione del contante e con la stessa data di valuta per ciascun anno successivo del periodo di adattamento. Le poste contabili per bilanciare i suddetti importi compensativi non sono remunerate.
6. In deroga al paragrafo 1, in caso di accadimenti specifici relativi alle variazioni nei modelli di circolazione delle banconote, come previsto nell’allegato III della presente decisione, i saldi interni all’Eurosistema di ciascuna BCN relativi alle banconote in euro in circolazione devono essere adattati conformemente alle disposizioni previste in tale allegato.
7. Gli adattamenti dei saldi interni all’Eurosistema disposti nel presente articolo cessano di avere applicazione a decorrere dal primo giorno del sesto anno successivo all’anno di sostituzione del contante pertinente.
Articolo 5
Calcolo e distribuzione del reddito monetario
1. Il calcolo del reddito monetario di ciascuna BCN è effettuato dalla BCE giornalmente. Tale calcolo si basa sui dati contabili segnalati da ciascuna BCN alla BCE. La BCE informa le BCN relativamente agli importi totali su base trimestrale.
2. L’importo del reddito monetario di ciascuna BCN viene decurtato di un importo pari a tutti gli interessi maturati o pagati sulle passività incluse nell’aggregato del passivo, nonché in conformità ad ogni decisione del consiglio direttivo, ai sensi del secondo comma dell’articolo 32.4 dello statuto del SEBC.
3. La distribuzione del reddito monetario di ciascuna BCN in proporzione allo schema di capitale sottoscritto avviene alla fine di ogni esercizio finanziario.
Articolo 6
Calcolo e distribuzione del reddito che risulta dalla cancellazione di banconote in euro
1. Le banconote in euro ritirate rimangono parte dell’aggregato del passivo fino a che non vengano scambiate o cancellate, a seconda di quale evento avvenga per primo.
2. Il consiglio direttivo può decidere di cancellare le banconote in euro ritirate, nel qual caso specifica la data di cancellazione e l’ammontare complessivo dell’accantomanento da effettuarsi per le banconote in euro ritirate in attesa di essere scambiate.
3. Le banconote in euro ritirate sono cancellate come segue:
a)
alla data di cancellazione, le voci dello stato patrimoniale «banconote in circolazione» della BCE e delle BCN sono ridotte dell’ammontare complessivo delle banconote in euro ritirate ancora in circolazione. A tal fine, gli ammontari effettivi di banconote in euro ritirate che erano state messe in circolazione sono adattate sulla base delle loro somme pro rata, calcolate secondo lo schema di emissione, e le differenze sono compensate tra la BCE e le BCN;
b)
l’ammontare adattato di banconote in euro ritirate è cancellato dalla voce dello stato patrimoniale «banconote in circolazione» e spostato nel conto economico delle BCN;
c)
ciascuna BCN costituisce un accantonamento per le banconote in euro ritirate suscettibili di essere scambiate. L’accantonamento è equivalente alla quota della BCN pertinente nella somma complessiva dell’accantonamento calcolato sulla base dello schema di emissione.
4. Le banconote in euro ritirate che sono scambiate dopo la data di cancellazione sono registrate nei libri contabili della BCN che le ha accettate. L’afflusso di banconote in euro ritirate è ridistribuito tra le BCN almeno una volta all’anno applicando lo stesso schema di emissione e le differenze sono compensate tra loro. Ciascuna BCN compensa la somma pro rata rispetto al proprio accantonamento o, nel caso in cui l’afflusso ecceda l’accantonamento, registra una spesa corrispondente nel proprio conto economico.
5. Il consiglio direttivo rivede la somma complessiva dell’accantonamento annualmente.
Articolo 7
Abrogazione
Con la presente decisione è abrogata la decisione BCE/2001/16. Qualunque riferimento alla decisione abrogata è da intendersi come effettuato alla presente decisione ed è da interpretarsi ai sensi della tabella di correlazione contenuta nell’allegato V.
Articolo 8
Entrata in vigore
La presente decisione entra in vigore il 31 dicembre 2010.
Fatto a Francoforte sul Meno, il 25 novembre 2010.