РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1185/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 18 и член 22, параграфи 1, 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 1629/2004 (3) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(3)
След ex officio частичен междинен преглед на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преглед с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни изравнителни мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за започване на преглед с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 18 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да се започне преглед с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия (ПИ), че е получила надлежно документирано искане за преглед и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на искането за преглед и за вземане на взаимно приемливо решение. ПИ прие поканата за консултации, които се проведоха на 16 септември 2009 г. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. Коментарите на органите в правителството на Индия обаче бяха надлежно отбелязани.
3. Започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6), („известието за образуване на производство“) започването на преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(8)
С известие за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки въз основа на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на прегледа“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати и правителството на Индия. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 27 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на прегледа и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за образуване на производство. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(13)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за образуване на производство. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител, 17 ползватели и правителството на Индия. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(14)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited („HEG“), съдейства напълно по време на прегледа, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited („GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящия преглед.
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
Производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
в)
Правителство на Индия (ПИ).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(16)
Разглежданият при настоящия преглед продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex85459090, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(17)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за подобни продукти по смисъла член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(18)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните режими, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Национални режими
а)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
Регионален режим
г)
Схема за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“).
(19)
Режимите от а) до в), посочени по-горе, се базират на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Вторият влезе в сила през м. април 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедури, уреждащи Политиката за ВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът с процедури също се актуализира редовно.
(20)
Режимът, посочен в буква г), се управлява от органите на щата Madhya Pradesh.
2. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
(21)
В хода на разследването бе установено, че през РПП оказалият съдействие индийски производител не се е ползвал от възможностите на режима AAS. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(22)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(23)
Всеки производител износител или търговец износител има право да се ползва от тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(24)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартната норма за вложените материали в крайния продукт, при която се отчита съдържанието на вложени материали от предполагаем внос в изнасяния продукт и обхвата на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(25)
За да се ползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по експедиране индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, отпускания по DEPBS кредит за конкретната износна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответният кредит по DEPBS за изчисление на дължимото по схемата е кредитът, прилаган към момента на подаване на декларацията за износната дейност. Следователно няма възможност за изменения на размера на дължимото със задна дата.
(26)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(27)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Точен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS de facto не съществува. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично износни сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(28)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител от Индия е използвал тази схема през РПП.
г) Заключения относно DEPBS
(29)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(30)
Освен това DEPBS правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(31)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърдеше оказалият съдействие производител износител от Индия. Тя не съответства на строгите правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените материали. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои материали за влагане са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено свръхплащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на материали за влагане. По този начин дори износители, които си доставят материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на ползата за получателя, която беше установено за РПП. В това отношение беше прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(33)
Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от всички износни сделки по тази схема през РПП.
(34)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай кредитите, получени по DEPBS, са използвани за внос на материали, използвани единствено за производството на разглеждания продукт, макар че по принцип му е било разрешено да ги продава или използва за вноса на други материали. Дружеството твърдеше, че поради това DEPBS е обикновена система за възстановяване на мита и само прекомерното освобождаване следва да подлежи на изравнителни мерки. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено, тъй като, както е изложено в съображение 31, DEPBS не се счита за допустима система за възстановяване на мита или схеми за възстановяване за заместители, което беше признато и от ПИ. Следователно не е от значение какво всъщност прави износителят с разрешителните, получени по тази схема. На даден износител се предоставя безвъзвратно правото да се ползва от схемата към момента на износната сделка по тази схема, а не към момента на последващото използване на разрешителното.
(35)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(36)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през разследвания период по прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с създадени, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(37)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП възлиза на 5,7 %.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(39)
В схемата могат да участват производителите износители, търговците износители, „обвързани“ с поддържащи производители, и доставчиците на услуги.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. - и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава разрешително EPCGS. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакви средства за производство, внесени по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагала ефективна митническа ставка от 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимата митническа ставка е нула. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесените средства за производство трябва да се използват за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време. Съгласно новия документ Политиката за ВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(41)
Притежателят на разрешително по EPCGS може да закупи средства за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на разрешителното по EPCGS.
(42)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EPCGS
(43)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки намаляват постъпленията от мита, които иначе са дължими. В допълнение на това намаляването на митата предоставя полза за износителите, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на компаниите.
(44)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като такива разрешителни са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Оказалият съдействие производител износител изказа твърдението, че субсидиите по EPCGS по отношение на закупуването на средства за производство, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП, не следва вече да се разглеждат като зависещи от извършването на износ. Следователно те не следва да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Твърдението обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че самата субсидия зависеше от извършването на износ, т.е. тя нямаше да е предоставена, ако дружеството не беше поело дадено задължение за износ.
(45)
EPCGS не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или допустима схеми за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(46)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП.
(47)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(48)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,9 %.
5. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията (EDES) - регионална схема в щат Madhya Pradesh
(49)
Съгласно политиката за насърчаване на промишлеността от 2004 г. щат Madhya Pradesh („MP“) предоставя възможност за освобождаване от такса върху електроенергията за промишлени предприятия, които инвестират в производството на електроенергия за собствено потребление.
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на схемата EDES се съдържа в Уведомление на органите на местната власт на Madhya Pradesh № 29 от 21 юли 2006 г. и заповед № 4238-XIII-2006, приложение C от 12 юли 2006 г.
б) Условия за участие
(51)
Всеки производител, който инвестира определен капитал в създаването на електроцентрала в щат Madhya Pradesh, може да участва в схемата.
в) Практическо изпълнение
(52)
EDES предоставя възможност за освобождаването от плащане на такса върху електроенергията - местен данък върху продажбите, обикновено дължим в Madhya Pradesh - за дружествата, които са инвестирали определен капитал в изграждането на електроцентрала. Тази възможност за освобождаване се предоставя за определен период в зависимост от стойността на инвестицията. Целта на схемата е развитието на инфраструктурата, тъй като държавните електроцентрали не могат да доставят на дружествата в областта достатъчно електроенергия. Освобождаването от таксата се предоставя само за електроенергия за собствено потребление.
(53)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EDES
(54)
В рамките на EDES се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от таксата представлява финансово участие от страна на органите на местната власт на Madhya Pradesh, тъй като концесията намалява техните приходи от мита, които иначе са дължими. Освен това намалението на данъка предоставя полза за износителя, тъй като спестената такса при купуване на електроенергия подобрява неговата ликвидност.
(55)
По закон EDES не зависи от извършването на износ. Освен това по закон тя не е ограничена до определени географски области в рамките на щата Madhya Pradesh или само до някои дружества или клонове на индустрията. Поради това от оказалия съдействие производител износител бе изказано твърдението, че тази схема не следва да се разглежда като специфична и следователно не подлежи на изравнителни мерки, тъй като правото за участие в нея се основава на обективни и неутрални икономически критерии.
(56)
Поради липсата на съдействие от страна на местната власт в Madhya Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи конкретен извод за тази схема по отношение на специфичността и практическото приложение на този закон и степента, до която органът, който предоставя възможността за ползването от нея, има свобода на действие при вземането на решения по заявленията на кандидатите за схемата. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени разпоредбите на член 4, параграф 2, първа алинея, точка б), предвид факта, че не може да се установи, че местните органи на Madhya Pradesh са спазвали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе показано, че схемата не е специфична по закон, все пак не е ясно, че не е специфична de facto. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент въз основата на неплатената такса за продажбата на електроенергия, закупена през РПП (числител), и общия оборот на продажбите на дружеството (знаменател), тъй като EDES не е зависима от извършването на износ, нито използването на електроенергията е ограничено до производството на разглеждания продукт.
(58)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(59)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследваните производители износители възлиза на 7,1 %. Този размер на субсидиране надхвърля прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(60)
Степента на субсидиране, установена в настоящата процедура, съответства на степента на субсидиране от 7,2 %, установена за същия производител износител по време на най-скорошния междинен преглед.
(61)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
РЕЖИМИ
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Общо
HEG Ltd.
нула
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането
(62)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(63)
В този контекст се припомня, че само един от известните производители износители на разглеждания продукт оказа съдействие. Беше установено, че през РПП оказалият съдействие производител износител e продължил да се ползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Режимите за субсидиране, анализирани по-горе, предоставят нееднократни ползи и няма признаци, че тези програми ще приключат или ще бъдат изменени в близко бъдеще, или че оказалият съдействие производител износител ще спре да получава ползи по тези режими. Въпросните режими все още са в сила според документа Политика за ВТ 09-14.
(64)
Що се отнася до единствения известен производител износител в Индия според искането за преглед той е продължил да се ползва от привилегиите по режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Няма налична информация, която да показва, че това не е било така. Следователно се прави заключението, че субсидирането е продължило в национален мащаб.
(65)
Предвид констатациите, изброени по-горе, се прави заключението, че субсидирането е продължило през РПП и най-вероятно ще продължи и за в бъдеще.
(66)
След като бе доказано, че субсидирането е продължило през РПП и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за възможното повтаряне на субсидирането вече не е на дневен ред.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(67)
В Съюза подобният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производството съставлява общото производство на Съюза на подобния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Индустрия на Съюза
(68)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на подобния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както показано в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „индустрията на Съюза“.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(70)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 29 от основния регламент.
(71)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в промишлеността за производство на електротехническа (магнитна) стомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(72)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чиито обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(73)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(74)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(75)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 % процентни точки през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от въпросната страна са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на индустрията на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от въпросната трета държава (в тонове)
2 000 до
3 000
3 000 до
4 000
7 000 до
9 000
5 000 до
7 000
Индекс (2006 г.=100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от въпросната страна
Около
1,5 %
Около
2 %
Около
5 %
Около
5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около
2 000
Около
2 600
Около
3 000
Около
3 200
Индекс (2006 г.=100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(76)
Съгласно член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на индустрията на Съюза.
4.1. Производство
(77)
Пред РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на индустрията на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(78)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета след това като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 г.=100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 г.=100)
100
104
98
72
4.3. Складови наличности
(79)
Равнището на крайните складови наличности на индустрията на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода(в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 г.=100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(80)
Продажбите от индустрията на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти е нараснал с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 г. и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г.=100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(81)
Пазарният дял на индустрията на Съюза е спадал стремглаво с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производството на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(82)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Индустрията на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(83)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е спаднало с 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г.=100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(84)
Производителността на работната сила на индустрията на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е нараснала с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 г. и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г.=100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(85)
Единичните продажни цени на индустрията на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от възстановяване на компенсиране в производствените разходи и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(86)
През 2007 г. и 2008 г. индустрията на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 71.
(87)
Цените също така са се повишили през 2007 г. и 2008 г. отчасти, за да компенсират нарастващите производствени разходи и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Индустрията на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(88)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 72, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с продукцията при стоманодобива. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца могат да доведат до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението в цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(89)
Както е изложено в съображение 75, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при индустрията на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г.=100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(90)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (000 EUR)
52
56
61
60
Индекс (2006 г.=100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(91)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от индустрията на Съюза, са се увеличили с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г.=100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(92)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, индустрията на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 г. и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това доведе до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % - през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на индустрията на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като индустрията на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(93)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвращаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(94)
Нетния паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 г. и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(95)
Липсват признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г.=100)
100
145
179
128
4.14. Размер на субсидирането
(96)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидиите върху индустрията на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(97)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на индустрията на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. индустрията на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 81, пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. През РПП печалбата на индустрията на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на субсидирания внос и други фактори
5.1. Въздействие на субсидирания внос
(98)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 75). Ако не се отчитат предвид антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на индустрията на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. индустрията на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в началото на 2008 г. започна икономическата криза. Фактът, че преговорите по договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие щеше да се усети от индустрията на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на индустрията на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на индустрията на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(100)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(101)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличил с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-натам.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на индустрията на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(103)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на индустрията на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(104)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(105)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(106)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г.=100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г.=100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г.=100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г.=100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г.=100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г.=100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г.=100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г.=100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г.=100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г.=100)
100
138
171
173
6. Заключение
(107)
Както е изложено в съображение 75 обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на индустрията на Съюза.
(108)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на индустрията на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на непрекъснатото увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(109)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 88. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на индустрията на Съюза е било неустойчиво към края на РПП, въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на субсидирания внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(110)
Както беше показано, въвеждането на изравнителни мерки е позволило на индустрията на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетено през по-голямата част на разглеждания период, е изчезнало по време на РПП, индустрията на Съюза бе поставена в несигурна и уязвима ситуация и бе изложена на вредоносния ефект от субсидирания внос от Индия. По-конкретно способността на индустрията на Съюза да компенсира повишените разходи е била слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(111)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят за загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(112)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010/2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕССъюза по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(113)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(114)
Производителите във засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на индустрията на Съюза.
(115)
Както бе показано по-горе, положението на индустрията на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако индустрията на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на субсидирани цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за индустрията на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(116)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. В допълнение на това фактът, че настоящото разследване е преглед, който анализира положение, при което изравнителните мерки вече съществуват, позволява оценката на всеки ненужен отрицателен ефект от настоящите изравнителни мерки върху засегнатите страни.
(118)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносното субсидиране съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на индустрията на Съюза
(119)
Индустрията на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо положение след налагането на изравнителните мерки през 2004 г. По-специално фактът, че индустрията на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Индустрията на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките индустрията на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(120)
Нито един от деветте несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(121)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползватели да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шест ползватели до известна степен са използвали индийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на ЕС. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните електроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 81 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на производителите от стоманодобивната промишленост.
(122)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвателите (10). Макар мерките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на изравнителните мерки вероятно няма да окаже сериозно влияние върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(123)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите изравнителни мерки да не бъдат запазени.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(124)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(125)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 18, параграф 2 от основния регламент изравнителните мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(126)
Посочените в настоящия регламент индивидуални изравнителни митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(127)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални изравнителни митнически ставки за дружеството (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ех 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85459090 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Всички останали дружества
7,2
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1185/2010 DEL CONSIGLIO
del 13 dicembre 2010
che istituisce un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di alcuni sistemi di elettrodi di grafite originari dell’India in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 18 del regolamento (CE) n. 597/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 15, paragrafo 1, l’articolo 18 e l’articolo 22, paragrafi 1, 2 e 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure in vigore
(1)
In seguito a un’inchiesta antisovvenzione («l’inchiesta iniziale») il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 1628/2004 (2), un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di determinati elettrodi di grafite attualmente classificabili al codice NC ex85451100 e dei relativi nippli attualmente classificabili al codice NC ex85459090, originari dell’India («le misure compensative definitive»). Le misure hanno assunto la forma di un dazio ad valorem del 15,7 %, ad eccezione di una società, per la quale l’aliquota del dazio è stata fissata al 7 %.
(2)
Il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 1629/2004 (3), un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati elettrodi di grafite attualmente classificabili al codice NC ex85451100 e dei relativi nippli attualmente classificabili al codice NC ex85459090, originari dell’India («le misure antidumping definitive»). Le misure hanno assunto la forma di un dazio ad valorem dello 0 %.
(3)
In seguito a un riesame intermedio parziale d’ufficio delle misure compensative il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 1354/2008 (4), ha modificato i regolamenti (CE) n. 1628/2004 e (CE) n. 1629/2004. Le misure compensative definitive sono state modificate, passando a 6,3 % e a 7 % per le importazioni da esportatori inseriti nell’elenco, con un’aliquota di dazio residuo del 7,2 %. Le misure antidumping definitive sono state modificate, passando a 9,4 % e a 0 % per le importazioni da esportatori inseriti nell’elenco, con un’aliquota di dazio residuo dell’8,5 %.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(4)
Il 18 giugno 2009, in seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (5) delle misure compensative definitive in vigore, la Commissione ha ricevuto una domanda di avvio di un riesame in previsione della scadenza di dette misure a norma dell’articolo 18 del regolamento di base. La domanda è stata presentata da tre produttori UE del prodotto simile: Graftech International, SGL Carbon GmbH e Tokai ERFTCARBON GmbH («i richiedenti»), che rappresentano una quota consistente, nella fattispecie più del 90 %, della produzione totale dell’Unione di alcuni sistemi di elettrodi di grafite.
(5)
La domanda è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe implicato il rischio del persistere o della reiterazione delle sovvenzioni e del pregiudizio arrecato all’industria dell’Unione.
(6)
Prima di avviare il riesame, e a norma dell’articolo 22, paragrafo 1, e dell’articolo 10, paragrafo 7, del regolamento di base, la Commissione ha notificato all’amministrazione pubblica indiana di aver ricevuto una domanda di riesame debitamente documentata e l’ha invitata a tenere consultazioni intese a chiarire la situazione riguardo al contenuto della domanda di riesame e a giungere a una soluzione concordata. L’amministrazione pubblica indiana ha accettato l’offerta e di conseguenza le consultazioni si sono svolte il 16 settembre 2009. Nel corso delle consultazioni non è stato possibile giungere a una soluzione concordata. Tuttavia si è tenuto debitamente conto delle osservazioni presentate dall’amministrazione pubblica indiana.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(7)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che esistono elementi di prova sufficienti per giustificare l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 17 settembre 2009 la Commissione ha annunciato, con un avviso di apertura pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6) («l’avviso di apertura»), l’avvio di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 18 del regolamento di base.
4. Inchieste parallele
(8)
Con un avviso di apertura pubblicato il 17 settembre 2009 nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (7) la Commissione ha inoltre annunciato l’avvio di un’inchiesta di riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping definitive a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (8).
5. Inchiesta
5.1. Periodo dell’inchiesta
(9)
L’inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione delle sovvenzioni ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («il periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze significative per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2006 e la fine del periodo dell’inchiesta di riesame («il periodo in esame»).
5.2. Parti interessate dall’inchiesta
(10)
La Commissione ha formalmente informato dell’apertura dell’inchiesta di riesame in previsione della scadenza i richiedenti, altri produttori UE noti, i produttori esportatori, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati nonché l’amministrazione pubblica indiana. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di rendere note le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(11)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(12)
Tenuto conto del considerevole numero di importatori non collegati, si è ritenuto opportuno, a norma dell’articolo 27 del regolamento di base, valutare l’opportunità di ricorrere al campionamento. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti di cui sopra sono state invitate, in conformità dell’articolo 27 del regolamento di base, a manifestarsi entro 15 giorni dall’apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura. Poiché tuttavia nessun importatore non collegato si è dichiarato disposto a collaborare, il campionamento non è stato necessario.
(13)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a coloro che si sono manifestati entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Sono pervenute risposte dai tre gruppi di produttori dell’Unione (cioè i richiedenti), da un produttore esportatore, da 17 utilizzatori e dall’amministrazione pubblica indiana. Nessun importatore ha dato la propria disponibilità nel quadro del campionamento, né altri importatori hanno fornito informazioni alla Commissione o si sono manifestati nel corso dell’inchiesta.
(14)
Solo uno dei due produttori esportatori indiani noti, segnatamente HEG Limited («HEG»), ha collaborato pienamente al riesame rispondendo al questionario. A tale proposito va osservato che nell’inchiesta iniziale la ragione sociale completa di detta società era Hindustan Electro Graphite Limited. Successivamente la società è stata denominata HEG Limited. Il secondo produttore esportatore che aveva collaborato nell’inchiesta iniziale, vale a dire Graphite India Limited («GIL») ha deciso di non rispondere al questionario relativo al presente riesame.
(15)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione delle sovvenzioni e il conseguente pregiudizio nonché l’interesse dell’Unione. Si è proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti parti interessate:
a)
produttori dell’Unione:
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden e Meitingen, Germania,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Svizzera,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spagna,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Germania;
b)
produttore esportatore indiano:
-
HEG Limited, Bhopal;
c)
amministrazione pubblica indiana.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(16)
Il prodotto interessato dal presente riesame è lo stesso prodotto oggetto dell’inchiesta iniziale, vale a dire alcuni sistemi di elettrodi di grafite utilizzati nei forni elettrici, con una densità apparente di 1,65 g/cm3 o superiore e resistenza elettrica di 6,0 μΩ.m o inferiore, attualmente classificabili al codice NC ex85451100, e i relativi nippli, attualmente classificabili al codice NC ex85459090, importati insieme o separatamente e originari dell’India («il prodotto in esame»).
(17)
Come nel procedimento iniziale, l’inchiesta ha confermato che il prodotto in esame e i prodotti fabbricati e venduti dal produttore esportatore nel mercato interno indiano, così come quelli fabbricati e venduti nell’Unione dai produttori dell’Unione hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base nonché gli stessi utilizzatori e costituiscono pertanto un prodotto simile a norma dell’articolo 2, lettera c), del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DELLE SOVVENZIONI
1. Introduzione
(18)
In base alle informazioni contenute nella domanda di riesame e alle risposte al questionario della Commissione, sono stati esaminati i seguenti sistemi, che secondo i richiedenti comportano la concessione di sovvenzioni.
Sistemi nazionali
a)
Sistema di autorizzazione preventiva (Advance Authorization Scheme - «AAS»)
b)
Sistema di credito sui dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme - «DEPBS»)
c)
Sistema di esenzione totale o parziale dal dazio d’importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme - «EPCGS»)
Sistemi regionali
d)
Sistema di esenzione dall’imposta sull’elettricità (Electricity Duty Exemption Scheme - «EDES»).
(19)
I sistemi descritti alle lettere a), b e c) hanno come base una legge sul commercio estero (sviluppo e regolamentazione) [«Foreign Trade Act (Development and Regulation)»] del 1992 (n. 22 del 1992), entrata in vigore il 7 agosto 1992 («legge sul commercio estero»). La legge sul commercio estero autorizza l’amministrazione pubblica indiana a pubblicare comunicazioni riguardanti la politica di esportazione e importazione, sintetizzate in documenti sulla politica del commercio estero, pubblicati ogni cinque anni dal ministero del Commercio e periodicamente aggiornati. Ai fini del PIR in questione risultano pertinenti due documenti sulla politica del commercio estero: «politica sul commercio estero 04-09» e «politica sul commercio estero 09-14», l’ultimo dei quali è entrato in vigore nell’aprile 2009. L’amministrazione pubblica indiana ha inoltre definito procedure che disciplinano la politica sul commercio estero 04-09 e la politica sul commercio estero 09-14, pubblicandole in un manuale di procedure, vol. I (Handbook of Procedures, rispettivamente «HOP I 04-09» e «HOP I 09-14»). Anche il manuale è aggiornato regolarmente.
(20)
Il sistema indicato alla summenzionata lettera d) è gestito dalle autorità dello Stato di Madhya Pradesh.
2. Sistema di autorizzazione preventiva (Advance Authorization Scheme - «AAS»)
(21)
Nel corso dell’inchiesta si è accertato che il produttore indiano che ha collaborato non ha ottenuto vantaggi dal sistema AAS durante il PIR. Non è stato pertanto necessario analizzare ulteriormente tale sistema nell’ambito della presente inchiesta.
3. Sistema di credito sui dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme - «DEPBS»)
a) Base giuridica
(22)
La descrizione dettagliata del sistema DEPBS si trova al paragrafo 4.3 della politica sul commercio estero 04-09 e della politica sul commercio estero 09-14, nonché al capitolo 4 del HOP I 04-09 e del HOP I 09-14.
b) Ammissibilità
(23)
Possono beneficiare di tale sistema tutti i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori.
c) Attuazione pratica del DEPBS
(24)
Gli esportatori ammissibili possono chiedere crediti DEPBS, che sono calcolati come percentuale del valore dei prodotti esportati nel quadro di tale sistema. Le autorità indiane hanno fissato aliquote DEPBS per la maggior parte dei prodotti, compreso il prodotto in esame. Le aliquote sono calcolate utilizzando la Standard Input/Output Norm («SION»), che tiene conto del presunto contenuto di fattori produttivi importati nel prodotto destinato all’esportazione e dell’incidenza dei dazi doganali su tali presunte importazioni, indipendentemente dal fatto che siano stati pagati o meno dazi all’importazione.
(25)
Per poter beneficiare del sistema, una società deve esportare. Al momento dell’operazione di esportazione, l’esportatore deve presentare alle autorità indiane una dichiarazione in cui precisa che tale operazione avviene nell’ambito del DEPBS. Affinché le merci possano essere esportate, le autorità doganali indiane rilasciano, nel corso della procedura di spedizione, una bolla di sortita per l’esportazione in cui è indicato, tra l’altro, l’importo del credito DEPBS che deve essere concesso per quella determinata operazione di esportazione. In questa fase della procedura l’esportatore viene a conoscenza del vantaggio di cui beneficerà. Dopo che le autorità doganali hanno rilasciato una bolla di sortita per l’esportazione, l’amministrazione pubblica indiana non ha alcun potere decisionale sulla concessione di un credito DEPBS. L’aliquota DEPBS per calcolare il beneficio è quella vigente al momento in cui è stata stilata la dichiarazione di esportazione. Non esiste quindi alcuna possibilità di modificare retroattivamente il livello del beneficio accordato.
(26)
È stato accertato che, in base ai principi contabili in uso in India, dopo l’adempimento dell’obbligo di esportazione i crediti DEPBS possono essere registrati, secondo il principio della competenza, come entrate sui conti commerciali. I crediti possono essere utilizzati per il pagamento dei dazi doganali sulle importazioni successive di qualsiasi tipo di merce la cui importazione non è soggetta a restrizioni, ad eccezione dei beni strumentali. I beni importati grazie a tali crediti possono essere venduti sul mercato interno (previo pagamento dell’imposta sulle vendite) o utilizzati in altro modo. I crediti DEPBS sono liberamente trasferibili e validi per un periodo di 12 mesi dalla data del rilascio.
(27)
Le domande per i crediti DEPBS sono trattate elettronicamente e possono riguardare una quantità illimitata di operazioni di esportazione. Di fatto non esistono scadenze rigorose per la domanda di crediti DEPBS. Il sistema elettronico di gestione dei DEPBS non esclude automaticamente le operazioni di esportazione presentate oltre le scadenze di cui al capitolo 4.47 del HOP I 04-09 e del HOP I 09-14. Inoltre, come stabilisce chiaramente il capitolo 9.3 del HOP I 04-09 e del HOP I 09-14, le domande pervenute oltre la scadenza dei termini possono sempre essere prese in considerazione previo versamento di una penale trascurabile (10 % della concessione).
(28)
Si è accertato che il produttore esportatore indiano che ha collaborato ha beneficiato di questo regime durante il PIR.
d) Conclusioni relative al DEPBS
(29)
Il DEPBS costituisce una sovvenzione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. I crediti DEPBS rappresentano un contributo finanziario concesso dall’amministrazione pubblica indiana poiché sono usati per compensare dazi all’importazione, riducendo così le entrate dell’amministrazione pubblica indiana relative al versamento di dazi altrimenti dovuti. I crediti DEPBS avvantaggiano inoltre l’esportatore in quanto ne migliorano la liquidità.
(30)
Il DEPBS è altresì condizionato di diritto all’andamento delle esportazioni ed è quindi ritenuto specifico e compensabile a norma dell’articolo 4, paragrafo 4, primo comma, lettera a), del regolamento di base.
(31)
Tale regime non può essere considerato un sistema legittimo di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva, a norma dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, come sostiene il produttore esportatore indiano che ha collaborato. Non si tratta di un sistema conforme alle norme rigorose enunciate nell’allegato I, lettera i), nell’allegato II (definizione e norme relative alla restituzione del dazio) e nell’allegato III (definizione e norme relative alla restituzione daziaria sostitutiva) del regolamento di base. In particolare, l’esportatore non è tenuto a usare effettivamente i beni importati in esenzione di dazio nel processo produttivo e l’importo del credito non è calcolato in funzione dei fattori produttivi effettivamente utilizzati. Inoltre, non è stato istituito alcun sistema o procedura che consenta di verificare quali fattori produttivi siano immessi nel processo produttivo del prodotto esportato o se sia stato effettuato un pagamento eccessivo di dazi all’importazione, ai sensi dell’allegato I, lettera i), e degli allegati II e III, del regolamento di base. Infine, gli esportatori possono usufruire dei vantaggi del DEPBS indipendentemente dal fatto che importino fattori produttivi. Per ottenere tali vantaggi è sufficiente esportare dei beni, senza dover dimostrare di aver importato materiali per la loro produzione. Anche gli esportatori che acquistano nel mercato locale tutti i loro fattori produttivi e non importano beni utilizzabili come fattori produttivi possono quindi beneficiare del DEPBS.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(32)
A norma dell’articolo 3, paragrafo 2, e dell’articolo 5 del regolamento di base, l’importo della sovvenzione compensabile corrisponde al vantaggio per il beneficiario effettivamente accertato durante il periodo dell’inchiesta del riesame. A tale proposito si è ritenuto che il vantaggio fosse ottenuto dal beneficiario al momento dell’operazione di esportazione effettuata nel quadro di tale regime. In questa fase l’amministrazione pubblica indiana è tenuta a rinunciare ai dazi doganali, il che a norma dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base costituisce un contributo finanziario.
(33)
Alla luce di quanto precede, si è ritenuto opportuno stabilire che il vantaggio conferito a titolo del DEPBS corrisponde alla somma dei crediti acquisiti per tutte le operazioni di esportazione effettuate durante il PIR.
(34)
Il produttore esportatore indiano che ha collaborato ha sostenuto che nel suo caso tutti i crediti DEPBS ottenuti sono stati utilizzati unicamente per la fabbricazione del prodotto in esame, sebbene in linea di principio sia consentito cederli o utilizzarli per l’importazione di altri materiali. La società ha asserito che il DEPBS è pertanto un normale sistema di restituzione del dazio e che solo le restituzioni di dazi eccessive devono essere oggetto di compensazione. Questa argomentazione va tuttavia respinta poiché, come indicato nel considerando 31, il DEPBS non è considerato un sistema legittimo di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva, come ha riconosciuto anche l’amministrazione pubblica indiana. Non è quindi pertinente considerare come l’esportatore usi effettivamente le licenze ottenute nel quadro di tale sistema. È al momento delle operazioni di esportazione effettuate nell’ambito di tale sistema che agli esportatori viene irrevocabilmente concesso un vantaggio, non al momento del successivo utilizzo della licenza.
(35)
Qualora siano state presentate richieste motivate, per calcolare l’importo delle sovvenzioni (numeratore) sono state dedotte dai crediti così calcolati le tasse di domanda necessarie per avere accesso alla sovvenzione, a norma dell’articolo 7, paragrafo 1, lettera a), del regolamento di base.
(36)
In conformità dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni è stato ripartito in base al fatturato totale relativo alle esportazioni del prodotto in esame durante il periodo dell’inchiesta del riesame (in quanto denominatore adeguato), poiché la sovvenzione è condizionata all’andamento delle esportazioni e non è stata accordata in riferimento ai quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati.
(37)
Considerato quanto precede, il tasso di sovvenzione accertato riguardo a questo sistema per il produttore esportatore che ha collaborato all’inchiesta durante il PIR è pari al 5,7 %.
4. Sistema di esenzione totale o parziale dal dazio d’importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme - «EPCGS»)
a) Base giuridica
(38)
La descrizione dettagliata del sistema EPCGS si trova al capitolo 5 della politica sul commercio estero 04-09 e della politica sul commercio estero 09-14 nonché al capitolo 5 del HOP I 04-09 e del HOP I 09-14.
b) Ammissibilità
(39)
Possono beneficiare del sistema i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori collegati a produttori e i fornitori di servizi.
c) Applicazione pratica
(40)
A condizione che osservi l’obbligo di esportare i prodotti, una società può importare beni strumentali (nuovi e, dall’aprile 2003, di seconda mano di non oltre dieci anni) pagando un’aliquota di dazio ridotta. A tale scopo, su domanda e dietro versamento di un’imposta, l’amministrazione pubblica indiana rilascia una licenza EPCGS. Dall’aprile 2000, tale sistema concede una riduzione del dazio all’importazione del 5 % su tutti i beni strumentali importati nel quadro del sistema stesso. Fino al 31 marzo 2000, le aliquote dei dazi in vigore erano dell’11 % (con possibilità di un supplemento del 10 %) e, nel caso di importazioni di valore elevato, dello 0 %. Per soddisfare l’obbligo di esportazione, i beni strumentali importati devono essere usati, per un certo periodo, nel processo produttivo di un determinato quantitativo di beni destinati all’esportazione. Secondo la nuova politica del commercio estero 09-14 i beni strumentali possono essere importati con un’aliquota del dazio pari allo 0 % nel quadro del sistema EPCGS, ma in tal caso il periodo per adempiere all’obbligo di esportazione è più breve.
(41)
Il titolare di una licenza EPCGS può anche rifornirsi di beni strumentali sul mercato interno. In tal caso, il fabbricante nazionale dei beni strumentali può avvalersi della facoltà di importare in franchigia dal dazio le componenti necessarie alla fabbricazione di tali beni. In alternativa, il fabbricante nazionale può beneficiare dei vantaggi connessi a presunte esportazioni per quanto riguarda la fornitura di beni strumentali al titolare di una licenza EPCGS.
(42)
Si è accertato che il produttore esportatore che ha collaborato ha beneficiato di questo sistema durante il PIR.
d) Conclusioni relative al sistema EPCGS
(43)
Il sistema EPCGS costituisce una sovvenzione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. La riduzione dei dazi costituisce un contributo finanziario accordato dall’amministrazione pubblica indiana, poiché tale concessione rappresenta una rinuncia a entrate che le sarebbero altrimenti dovute. La riduzione dei dazi conferisce inoltre un vantaggio all’esportatore dato che i dazi risparmiati sulle importazioni ne migliorano la liquidità.
(44)
Il sistema EPCGS, poi, è condizionato di diritto all’andamento delle esportazioni, in quanto tali licenze non possono essere rilasciate senza un impegno a esportare i beni prodotti. A norma dell’articolo 4, paragrafo 4, primo comma, lettera a), del regolamento di base, esso è pertanto ritenuto specifico e compensabile. Il produttore esportatore che ha collaborato ha sostenuto che le sovvenzioni nel quadro del sistema EPCGS non dovrebbero più essere considerate condizionate all’andamento delle esportazioni, per quanto riguarda l’acquisto di beni strumentali, se l’obbligo di esportazione era già stato adempiuto prima del PIR. Esse non dovrebbero quindi essere considerate sovvenzioni specifiche e non dovrebbero essere oggetto di compensazione. Questa argomentazione va tuttavia respinta. Va evidenziato che la sovvenzione stessa era condizionata all’andamento delle esportazioni, vale a dire non sarebbe stata concessa in mancanza dell’obbligo di esportazione da parte della società.
(45)
Il sistema EPCGS non può essere considerato un sistema legittimo di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. I sistemi legittimi, descritti all’allegato I, lettera i), del regolamento di base, non riguardano i beni strumentali, poiché questi non sono immessi nel processo produttivo dei manufatti destinati all’esportazione.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(46)
A norma dell’articolo 7, paragrafo 3, del regolamento di base, il valore della sovvenzione è stato calcolato in base ai dazi doganali non pagati sui beni strumentali importati, ripartiti su un periodo corrispondente al normale periodo di ammortamento di tali beni strumentali nell’industria in questione. A detto importo sono stati aggiunti gli interessi perché corrisponda al valore effettivo del vantaggio nel tempo. A tal fine è stato ritenuto adeguato il tasso d’interesse commerciale vigente in India durante il periodo dell’inchiesta di riesame.
(47)
In conformità dell’articolo 7, paragrafi 2 e 3, del regolamento di base, l’importo della sovvenzione così calcolato è stato ripartito in base al fatturato delle esportazioni realizzato durante il PIR (in quanto denominatore adeguato), poiché la sovvenzione è condizionata all’andamento delle esportazioni.
(48)
Il tasso di sovvenzione accertato riguardo a questo sistema per il produttore esportatore che ha collaborato durante il PIR è pari allo 0,9 %.
5. Sistema di esenzione dall’imposta sull’elettricità (Electricity Duty Exemption Scheme - «EDES») - sistema regionale dello Stato di Madhya Pradesh
(49)
In base alla strategia per la promozione dell’industria (Industrial Promotion Policy) del 2004 lo stato di Madhya Pradesh concede un’esenzione dall’imposta sull’elettricità alle imprese industriali che investono nella produzione di energia elettrica destinata a un consumo vincolato.
a) Base giuridica
(50)
Una descrizione dettagliata del sistema EDES figura nella comunicazione n. 29 dell’amministrazione pubblica di Madhya Pradesh, del 21 luglio 2006, e nell’ordinanza n. 4238-XIII-2006, allegato C, del 12 luglio 2006.
b) Ammissibilità
(51)
Ogni fabbricante che investa un determinato importo del capitale nella costruzione di una centrale elettrica nello stato di Madhya Pradesh può beneficiare di tale sistema.
c) Applicazione pratica
(52)
Il sistema EDES prevede l’esenzione dal pagamento dall’imposta sull’elettricità, un’imposta locale sulle vendite di norma dovuta nel Madhya Pradesh, per le società che investono un determinato importo di capitale nella costruzione di una centrale elettrica. L’esenzione è concessa per un certo periodo in funzione del valore dell’investimento. Lo scopo del sistema è quello di sviluppare l’infrastruttura, poiché le centrali elettriche statali non riescono a fornire sufficiente elettricità alle società della zona. L’esenzione dall’imposta è concessa solo per un uso vincolato dell’energia.
(53)
Si è accertato che il produttore esportatore che ha collaborato ha beneficiato di questo sistema durante il PIR.
d) Conclusioni relative al sistema EDES
(54)
Il sistema EDES costituisce una sovvenzione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. L’esenzione dall’imposta costituisce un contributo finanziario accordato dall’amministrazione pubblica del Madhya Pradesh, poiché tale concessione rappresenta una rinuncia a entrate che sarebbero altrimenti dovute. La riduzione dell’imposta conferisce inoltre un vantaggio all’esportatore dato che l’imposta non versata per l’acquisto di elettricità ne migliora la liquidità.
(55)
Il sistema EDES non è condizionato di diritto all’andamento delle esportazioni. Esso inoltre non è limitato di diritto a determinate zone geografiche nello stato di Madhya Pradesh oppure a società o settori industriali precisi. Il produttore esportatore che ha collaborato ha quindi sostenuto che tale regime non va considerato specifico e non deve pertanto essere oggetto di compensazione, poiché la sua ammissibilità si basa su criteri economici neutri e oggettivi.
(56)
A causa della mancata cooperazione da parte dell’amministrazione pubblica del Madhya Pradesh, la Commissione non è tuttavia potuta giungere a una conclusione definitiva su detto sistema circa la specificità e l’applicazione pratica di tale legge e il livello di discrezionalità di cui gode l’autorità che concede l’esenzione nel decidere sulle domande. È infatti impossibile determinare con certezza il rispetto dell’articolo 4, paragrafo 2, primo comma, lettera b), dato che non si è potuto stabilire se l’amministrazione pubblica del Madhya Pradesh applichi criteri o condizioni oggettivi nella concessione della sovvenzione. Pertanto, benché si sia dimostrato che il sistema non è specifico di diritto, non è ancora chiaro se non sia specifico di fatto. Di conseguenza, a norma dell’articolo 4, paragrafo 2, primo comma, lettera c), e dell’articolo 4, paragrafo 2, quarto comma, del regolamento di base, esso è ritenuto specifico e compensabile.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(57)
L’importo della sovvenzione è stato calcolato in conformità dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base considerando l’imposta sulle vendite non versata per quanto riguarda l’elettricità acquistata durante il PIR (numeratore) e il fatturato totale delle vendite della società (denominatore), poiché il sistema EDES non è condizionato all’andamento delle esportazioni e l’uso dell’elettricità non era limitato alla fabbricazione del prodotto in esame.
(58)
Il tasso di sovvenzione accertato riguardo a questo sistema per il produttore esportatore che ha collaborato durante il PIR è pari allo 0,5 %.
6. Importo delle sovvenzioni compensabili
(59)
Per il produttore esportatore oggetto dell’inchiesta l’importo ad valorem delle sovvenzioni compensabili, determinato conformemente alle disposizioni del regolamento di base, è pari al 7,1 %. Gli importi della sovvenzione superano la soglia minima di cui all’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base.
(60)
Il livello delle sovvenzioni stabilito nel corso dell’attuale procedimento corrisponde a quello del 7,2 % accertato per lo stesso produttore esportatore durante il più recente riesame intermedio.
(61)
Si ritiene pertanto che conformemente all’articolo 18 del regolamento di base la sovvenzione sia continuata durante il PIR.
SISTEMI
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Totale
HEG Ltd.
non pertinente
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Conclusioni relative al rischio del persistere o della reiterazione delle sovvenzioni
(62)
In conformità dell’articolo 18, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se la scadenza delle misure in vigore rischiasse di comportare il persistere o la reiterazione delle sovvenzioni.
(63)
A tale riguardo si ricorda che solo uno dei due produttori esportatori noti del prodotto in esame ha collaborato. È risultato che durante il PIR il produttore esportatore che collaborato ha continuato a beneficiare della sovvenzione compensabile delle autorità indiane. I sistemi di sovvenzione analizzati in precedenza conferiscono vantaggi ricorrenti e niente indica che tali programmi saranno gradualmente abbandonati o modificati in un futuro prossimo o che il produttore esportatore che ha collaborato smetterà di ottenere benefici da tali sistemi. I sistemi in questione vengono mantenuti nella politica sul commercio estero 09-14.
(64)
Per quanto riguarda l’altro produttore esportatore indiano noto, in base alla domanda di riesame ha continuato a beneficiare dei sistemi di sovvenzionamento analizzati in precedenza. Non si dispone di informazioni che indichino il contrario. Si conclude pertanto che le sovvenzioni sono persistite nell’intero paese.
(65)
Alla luce dei risultati enunciati sopra si conclude che le sovvenzioni sono persistite durante il PIR e rischiano di persistere in futuro.
(66)
Poiché si è dimostrato che le sovvenzioni sono persistite durante il PIR e che rischiano di persistere in futuro, la questione del rischio di reiterazione delle sovvenzioni è irrilevante.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
1. Produzione dell’Unione
(67)
Nell’Unione il prodotto simile è fabbricato da cinque società o gruppi di società, la cui produzione costituisce la produzione totale dell’Unione del prodotto simile ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 1, del regolamento di base.
2. Industria dell’Unione
(68)
Due dei cinque gruppi di società non hanno sostenuto la domanda di riesame e non hanno collaborato all’inchiesta di riesame rispondendo al questionario. I tre seguenti gruppi di produttori hanno presentato la domanda di riesame e hanno accettato di collaborare: Graftech International, SGL Carbon GmbH e Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Questi tre gruppi di produttori costituiscono una quota consistente della produzione totale dell’Unione del prodotto simile, poiché rappresentano più del 90 % della produzione totale dell’Unione di alcuni sistemi di elettrodi di grafite, come indicato al considerando 4. Essi costituiscono pertanto l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 1, e dell’articolo 10, paragrafo 8, del regolamento di base e saranno denominati di seguito «l’industria dell’Unione».
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(70)
Poiché solo un produttore esportatore indiano del prodotto in esame ha collaborato alla presente inchiesta, i dati relativi alle importazioni di tale prodotto originario dell’India nell’Unione non sono presentati in forma dettagliata al fine di tutelare la riservatezza, in conformità dell’articolo 29 del regolamento di base.
(71)
La situazione dell’industria degli elettrodi di grafite è strettamente connessa a quella del settore dell’acciaio, poiché gli elettrodi di grafite sono principalmente utilizzati nell’industria dell’acciaio magnetico. A tale proposito è opportuno evidenziare che nel periodo compreso tra il 2007 e i primi tre trimestri del 2008 il settore dell’acciaio era caratterizzato da condizioni di mercato molto favorevoli, che si ripercuotevano anche sull’industria degli elettrodi di grafite.
(72)
Va osservato che i volumi di vendita degli elettrodi di grafite hanno un andamento più o meno analogo a quello del volume di produzione dell’acciaio. Tuttavia, i contratti di fornitura degli elettrodi di grafite, relativi ai prezzi e ai quantitativi, sono di norma negoziati per periodi di 6-12 mesi. Esiste quindi un intervallo di tempo tra l’evoluzione del volume delle vendite derivante da variazioni della domanda e il conseguente effetto sui prezzi.
2. Consumo sul mercato dell’Unione
(73)
Il consumo dell’Unione è stato calcolato in base ai volumi delle vendite dell’industria dell’Unione nel mercato UE, a una stima dei volumi delle vendite degli altri produttori dell’Unione nel mercato UE, ai dati sulle importazioni forniti da Eurostat e ai dati raccolti a norma dell’articolo 24, paragrafo 6, del regolamento di base. Come nell’ambito dell’inchiesta iniziale (9), non si è tenuto conto di alcune importazioni, poiché in base alle informazioni disponibili non sembravano riferirsi al prodotto che è oggetto dell’inchiesta.
(74)
Tra il 2006 e il PIR il consumo dell’Unione è diminuito del 25 % circa e il calo maggiore si è verificato tra il 2008 e il PIR. Va osservato che, a causa delle condizioni di mercato particolarmente favorevoli all’inizio del periodo in esame, il consumo dell’Unione era a livelli molto alti ed era aumento del 30 % tra il periodo dell’inchiesta iniziale e il 2006.
Tabella 1
2006
2007
2008
PIR
Consumo totale dell’Unione (in tonnellate)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indice (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dall’India
(75)
Il volume delle importazioni originarie dell’India («il paese interessato») è aumento costantemente di 143 punti percentuali nel corso del periodo in esame, raggiungendo il livello di 5 000 - 7 000 tonnellate durante il PIR. La quota di mercato delle importazioni dal paese interessato è più che triplicata tra il 2006 e il PIR, arrivando al 5 % circa. La quota di mercato stava era ancora in crescita durante il PIR, nonostante il significativo calo della domanda. I prezzi delle importazioni dal paese interessato sono aumentati del 52 % nel corso del periodo in esame, seguendo un andamento analogo a quello dei prezzi dell’industria dell’Unione, ma sono rimasti considerevolmente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione. I dati della tabella 2 non sono indicati in cifre esatte per motivi di riservatezza, poiché vi sono solo due produttori esportatori noti in India.
Tabella 2
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dal paese interessato (t)
fra 2 000 e
3 000
fra 3 000 e
4 000
fra 7 000 e
9 000
fra 5 000 e
7 000
Indice (2006 = 100)
100
123
318
243
Quota di mercato delle importazioni dal paese interessato
Circa
1,5 %
Circa
2 %
Circa
5 %
Circa
5 %
Prezzo delle importazioni dal paese interessato (EUR/t)
Circa
2 000
Circa
2 600
Circa
3 000
Circa
3 200
Indice (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(76)
Come disposto dall’articolo 8, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha proceduto a una valutazione di tutti i fattori e indici economici pertinenti in grado di incidere sulla situazione dell’industria dell’Unione.
4.1. Produzione
(77)
Nel PIR la produzione è calata del 29 % rispetto al 2006. La produzione dell’industria dell’Unione nel 2007 inizialmente è aumentata del 2 % rispetto al 2006, per poi calare bruscamente, in particolare durante il PIR.
Tabella 3
2006
2007
2008
PIR
Produzione (in tonnellate)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indice (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Capacità produttiva e tassi di utilizzo della capacità
(78)
Tra il 2006 e il PIR la capacità produttiva ha registrato un leggero calo (2 % nel complesso). Poiché la produzione è calata anche nel 2008, in particolare durante il PIR, l’utilizzo della capacità produttiva che ne deriva indica un calo complessivo di 25 punti percentuali tra il 2006 e il PIR.
Tabella 4
2006
2007
2008
PIR
Capacità produttiva (in tonnellate)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indice (2006 = 100)
100
98
98
98
Utilizzo della capacità
91 %
95 %
90 %
66 %
Indice (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Scorte
(79)
Il livello delle scorte finali dell’industria dell’Unione è rimasto stabile nel 2007 rispetto al 2006, ma poi è calato del 10 % nel 2008. Nel PIR il livello delle scorte è lievemente aumentato, pur restando inferiore del 5 % a quello registrato nel 2006.
Tabella 5
2006
2007
2008
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indice (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Volume delle vendite
(80)
Le vendite dell’industria dell’Unione nel mercato UE ad acquirenti indipendenti sono calate del 39 % nel corso del periodo in esame. Tali vendite registravano livelli molto alti all’inizio del periodo in esame, essendo aumentate del 70 % rispetto al periodo dell’inchiesta iniziale. I volumi delle vendite sono calati lievemente nel corso del 2007 e del 2008, ma sono rimasti a un livello relativamente alto (nel 2008 superavano ancora del 47 % il livello registrato nel periodo dell’inchiesta iniziale). I volumi delle vendite sono calati significativamente tra il 2008 e il PIR (di circa un terzo).
Tabella 6
2006
2007
2008
PIR
Volume delle vendite dell’Unione ad acquirenti indipendenti (t)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indice (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Quota di mercato
(81)
La quota di mercato dell’industria dell’Unione è calata progressivamente di quasi 16 punti percentuali tra il 2006 e il PIR (dall’84,6 % al 68,7 %).
Tabella 7
2006
2007
2008
PIR
Quota di mercato dell’industria dell’Unione
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indice (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Crescita
(82)
Tra il 2006 e il PIR il consumo dell’Unione è diminuito del 25 % circa. L’industria dell’Unione ha perso quasi 16 punti percentuali della sua quota di mercato, mentre la quota di mercato delle importazioni in questione è aumentata di 3,4 punti percentuali.
4.7. Occupazione
(83)
Tra il 2006 e il PIR l’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuita del 7 %.
Tabella 8
2006
2007
2008
PIR
Occupazione in rapporto al prodotto in esame (dipendenti)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indice (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Produttività
(84)
La produttività della manodopera dell’industria dell’Unione, in termini di produzione annua per dipendente, è diminuita del 24 % tra il 2006 e il PIR. È aumentata lievemente nel corso del 2007 e del 2008, prima di calare del 25 % circa durante il PIR.
Tabella 9
2006
2007
2008
PIR
Produttività (t/dipendente)
140
151
146
107
Indice (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Prezzi di vendita e fattori che incidono sui prezzi sul mercato interno
(85)
I prezzi di vendita unitari dell’industria dell’Unione hanno registrato un andamento positivo, essendo aumentati del 40 % durante il periodo in esame. Questa circostanza è dovuta: i) al livello generale dei prezzi sul mercato, ii) alla necessità di recuperare l’aumento dei costi di produzione e iii) al modo in cui vengono stabili i prezzi dei contratti di fornitura.
(86)
Nel 2007 e nel 2008 l’industria dell’Unione è stata in grado di aumentare i prezzi nel quadro di un generale aumento dei prezzi sul mercato dovuto a una forte e ininterrotta domanda di elettrodi di grafite. Tale domanda era una conseguenza delle condizioni di mercato particolarmente favorevoli che hanno caratterizzato il settore dell’acciaio fino ai primi tre trimestri del 2008, come indicato al considerando 71.
(87)
I prezzi sono aumentati anche nel 2007 e nel 2008, in parte per coprire i crescenti costi di produzione, segnatamente per quanto riguarda le materie prime. Tra il 2006 e il 2008 i costi sono cresciuti del 23 %. L’industria dell’Unione è stata tuttavia in grado di compensare tale crescita aumentando considerevolmente i propri prezzi (+ 33 %).
(88)
Durante il PIR i prezzi hanno continuato ad aumentare, sebbene in misura minore (+ 5 %). Il mancato calo dei prezzi in un periodo di crollo della domanda è dovuto al modo in cui nel mercato vengono definiti i contratti di fornitura così come al fatto che la maggior parte dei contratti di fornitura del 2009 erano stati conclusi nel 2008. Come indicato al considerando 72 i volumi di vendita degli elettrodi di grafite hanno un andamento più o meno analogo a quello della produzione di acciaio. La negoziazione dei contratti di fornitura degli elettrodi di grafite per periodi di 6-12 mesi può tuttavia comportare un ritardo nella ripercussione sui prezzi di qualsiasi variazione (crescita o calo) della domanda. I contratti sono negoziati sulla base di previsioni in termini di volumi di vendita che possono differenziarsi dall’effettivo livello di vendite raggiunto, di conseguenza è possibile che l’andamento dei prezzi in un determinato periodo non segua necessariamente l’andamento dei volumi di vendita nello stesso periodo. È quanto è accaduto nel PIR, quando i volumi di vendita sono diminuiti, ma i prezzi sono rimasti alti, poiché la maggior parte dei contratti di fornitura del 2009 era stata conclusa nel 2008 e alcune consegne previste per il 2008 sono state rinviate al 2009. L’aumento dei prezzi del 5 % durante il PIR non è stato tuttavia sufficiente a coprire gli aumenti dei costi (+ 13 %), come era avvenuto nei periodi precedenti. Dopo il PIR i prezzi sono stati rinegoziati a prezzi inferiori.
(89)
Come indicato al considerando 75, i prezzi delle importazioni dal paese interessato hanno seguito un andamento analogo a quello dei prezzi dell’industria dell’Unione, pur mantenendosi costantemente inferiori a questi ultimi.
Tabella 10
2006
2007
2008
PIR
Prezzo unitario sul mercato dell’Unione (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indice (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Salari
(90)
Tra il 2006 e il PIR il salario medio per dipendente è aumentato del 15 %.
Tabella 11
2006
2007
2008
PIR
Costo del lavoro per dipendente su base annua (migliaia di EUR)
52
56
61
60
Indice (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investimenti
(91)
Tra il 2006 e il PIR il flusso annuo di investimenti dell’industria dell’Unione nel prodotto in esame è aumentato del 37 %. Nel corso del PIR gli investimenti sono tuttavia diminuiti del 14 % rispetto al 2008.
Tabella 12
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (in EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indice (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Redditività e utile sul capitale investito
(92)
Con un aumento dei costi del 40 % nel corso del periodo in esame, l’industria dell’Unione è ancora riuscita, tra il 2006 e il 2007, ad aumentare i propri prezzi in misura maggiore rispetto all’aumento dei costi. Ciò ha comportato un aumento della redditività pari al 19 % nel 2006 e al 26 % nel 2007. Tra il 2007 e il 2008 i prezzi e i costi sono aumentati parallelamente, pertanto il margine dell’industria dell’Unione è rimasto stabile al livello del 2007. La redditività è poi scesa nuovamente al 19 % nel PIR a causa dell’effetto sui costi del minore utilizzo della capacità produttiva e dell’aumento dei prezzi delle materie prime. La redditività è ulteriormente calata nel 2009, poiché l’industria dell’Unione ha dovuto rivedere i propri prezzi al ribasso per tener conto del calo generale dei prezzi di vendita nel mercato degli elettrodi di grafite, dovuto alla contrazione della domanda nel settore dell’acciaio.
(93)
L’utile sul capitale investito è aumentato, passando dal 71 % nel 2006 al 103 % nel 2007. Nel 2008 ha raggiunto un aumento del 119 % prima di scendere al 77 % durante il PIR. Complessivamente l’utile sul capitale investito è aumentato solo di 6 punti percentuali tra il 2006 e il PIR.
Tabella 13
2006
2007
2008
PIR
Redditività netta delle vendite dell’Unione ad acquirenti indipendenti (in % delle vendite nette)
19 %
26 %
25 %
19 %
Utile sul capitale investito (in % del valore contabile netto degli investimenti)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(94)
Il flusso di cassa netto delle attività operative è aumentato tra il 2006 e il 2007. La tendenza all’aumento è continuata nel 2008, prima del calo durante il PIR. Complessivamente il flusso di cassa durante il PIR era superiore del 28 % rispetto all’inizio del periodo in esame.
(95)
Non sono emersi elementi per ritenere che l’industria dell’Unione abbia avuto difficoltà a reperire capitali, principalmente in ragione del fatto che alcuni produttori fanno parte di gruppi più grandi.
Tabella 14
2006
2007
2008
PIR
Flusso di cassa (in EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indice (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Entità del margine di sovvenzione
(96)
Tenuto conto del volume, della quota di mercato e dei prezzi delle importazioni dall’India, non si può considerare trascurabile l’incidenza dei margini effettivi di sovvenzione sull’industria dell’Unione.
4.15. Ripresa dagli effetti negativi di sovvenzioni e dumping precedenti
(97)
Gli indicatori esaminati in precedenza mostrano un certo miglioramento nella situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione in seguito all’istituzione nel 2004 di misure compensative e antidumping definitive. In particolare tra il 2006 e il 2008 l’industria dell’Unione ha beneficiato di un aumento dei prezzi e dei profitti, dovuto a condizioni di mercato particolarmente favorevoli che hanno consentito di mantenere la redditività e un elevato livello dei prezzi, benché, come indicato al considerando 81, la quota di mercato dell’industria dell’Unione stesse diminuendo. Nello stesso periodo, nonostante le misure in vigore la quota di mercato delle importazioni indiane è tuttavia aumentata e i prodotti indiani sono stati importati a prezzi inferiori a quelli dell’Unione. Durante il PIR la redditività dell’industria dell’Unione ha già iniziato a calare e il calo si è accentuato nel 2009 a causa dell’aumento dei costi e del limitato aumento dei prezzi.
5. Incidenza delle importazioni sovvenzionate e di altri fattori
5.1. Incidenza delle importazioni sovvenzionate
(98)
Nonostante il calo del consumo dell’Unione nel periodo in esame, il volume delle importazioni dal paese interessato è più che raddoppiato e la quota di mercato di tali importazioni è più che triplicato (si veda il considerando 75). Se non si tiene conto dei dazi compensativi e antidumping, le importazioni dal paese interessato durante il PIR avevano prezzi inferiori a quelli dell’industria dell’Unione, anche se di meno del 2 %.
5.2. Incidenza della crisi economica
(99)
A causa delle condizioni economiche particolarmente favorevoli che hanno caratterizzato il settore dell’acciaio e le industrie collegate, compresa quella degli elettrodi di grafite, l’industria dell’Unione si trovava in una condizione economica relativamente buona nel 2007 e nei primi tre trimestri del 2008, quando alla fine del 2008 è iniziata la crisi economica. Il fatto che i contratti di fornitura degli elettrodi di grafite vengano di norma negoziati per periodi di 6-12 mesi implica che si verifica un ritardo nella ripercussione sui prezzi di qualsiasi variazione (crescita o calo) della domanda. Dato che i contratti relativi al PIR erano stati negoziati in una fase in cui non era possibile prevedere la crisi economica, tale crisi durante il PIR ha avuto principalmente un’incidenza sui volumi, poiché per quanto riguarda i prezzi qualsiasi ripercussione sarebbe stata avvertita in ritardo dall’industria dell’Unione. A tale proposito va osservato che la situazione dell’industria dell’Unione si è deteriorata in certa misura già durante il periodo dell’andamento economico positivo, per la perdita della quota di mercato a favore delle importazioni dal paese interessato. Il fatto che questo deterioramento non abbia comportato ripercussioni negative di maggiore entità era dovuto in parte all’elevato livello della domanda nel periodo 2007-2008, che ha consentito all’industria dell’Unione di mantenere elevati volumi di produzione e di vendita, e in parte al fatto che quando tali volumi sono calati durante il PIR, è stato possibile mantenere i prezzi grazie all’intervallo di tempo descritto in precedenza.
5.3. Importazioni da altri paesi
(100)
Data l’inclusione di prodotti diversi dal prodotto oggetto dell’inchiesta nei dati sulle importazioni disponibili per codici NC forniti da Eurostat, è stata effettuata la seguente analisi, basata sui dati relativi alle importazioni a livello di codice TARIC, integrati dalle informazioni ricavate dai dati raccolti a norma dell’articolo 24, paragrafo 6, del regolamento di base. Di alcune informazioni non si è tenuto conto poiché in base alle informazioni disponibili non sembravano riferirsi al prodotto che è oggetto dell’inchiesta.
(101)
Si stima che il volume delle importazioni da altri paesi terzi sia aumentato del 63 %, passando da circa 11 000 tonnellate nel 2006 a circa 18 500 tonnellate nel PIR. La quota di mercato delle importazioni da altri paesi è salita dal 6,6 % nel 2006 al 14,4 % nel PIR. Il prezzo medio delle importazioni da altri paesi terzi è aumentato del 42 % tra il 2006 e il PIR. La maggior parte delle importazioni sembra provenire dalla Repubblica popolare cinese («RPC»), dalla Russia, dal Giappone e dal Messico, gli unici paesi con singole quote di mercato superiori all’1 % durante il PIR. Le importazioni originarie di questi paesi sono oggetto di un’analisi più approfondita nei considerando seguenti. Le importazioni da altri nove paesi che rappresentano una quota di mercato complessiva pari a solo 2 % circa non vengono ulteriormente esaminate.
(102)
La quota di mercato delle importazioni cinesi è aumentata di 2,4 punti percentuali nel corso del periodo in esame (passando dallo 0,2 % al 2,6 %). In base alle informazioni disponibili tali importazioni sono state effettuate a prezzi inferiori a quelli dell’industria dell’Unione e anche a quelli delle importazioni originarie dell’India.
(103)
La quota di mercato delle importazioni originarie della Russia è aumentata di 4,2 punti percentuali nel corso del periodo in esame (passando dall’1,9 % al 6,1 %). In base alle informazioni disponibili tali importazioni sono state effettuate a prezzi lievemente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione, ma più alti di quelli delle importazioni originarie dell’India.
(104)
La quota di mercato delle importazioni originarie del Giappone è diminuita di 0,4 punti percentuali nel corso del periodo in esame (passando dal 2,0 % all’1,6 %). In base alle informazioni disponibili tali importazioni sono state effettuate a prezzi analoghi o superiori a quelli dell’industria dell’Unione e superiori anche a quelli delle importazioni originarie dell’India.
(105)
La quota di mercato delle importazioni originarie del Messico è aumentata di 1,0 punti percentuale nel corso del periodo in esame (passando dallo 0,9 % all’1,9 %). In base alle informazioni disponibili tali importazioni sono state effettuate a prezzi superiori a quelli dell’industria dell’Unione e anche a quelli delle importazioni originarie dell’India.
(106)
In conclusione non si può escludere che l’evoluzione delle importazioni dalla RPC e dalla Russia abbia potuto in qualche misura contribuire al deterioramento della quota di mercato dell’industria dell’Unione. Dato il carattere generale dei dati provenienti dalle statistiche sulle importazioni, che non consentono un confronto dei prezzi per tipo di prodotto, come è stato possibile per l’India sulla base delle informazioni dettagliate fornite dal produttore esportatore, non è stato tuttavia possibile stabilire con certezza l’incidenza delle importazioni dalla RPC e dalla Russia.
Tabella 15
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni da altri paesi (in tonnellate)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indice (2006 = 100)
100
100
170
163
Quota di mercato delle importazioni dagli altri paesi
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Prezzo delle importazioni dagli altri paesi (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indice (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dalla RPC (in tonnellate)
421
659
2 828
3 380
Indice (2006 = 100)
100
157
672
804
Quota di mercato delle importazioni dalla RPC
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Prezzo delle importazioni dalla RPC (EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indice (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dalla Russia (in tonnellate)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indice (2006 = 100)
100
90
264
245
Quota di mercato delle importazioni dalla Russia
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Prezzo delle importazioni dalla Russia (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indice (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dal Giappone (in tonnellate)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indice (2006 = 100)
100
66
110
62
Quota di mercato delle importazioni dal Giappone
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Prezzo delle importazioni dal Giappone (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indice (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dal Messico (in tonnellate)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indice (2006 = 100)
100
148
143
167
Quota di mercato delle importazioni dal Messico
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Prezzo delle importazioni dal Messico (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indice (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Conclusioni
(107)
Come illustrato al considerando 75, il volume delle importazioni dal paese interessato è più che raddoppiato tra il 2006 e il PIR. Poiché il consumo è diminuito quasi del 25 % durante lo stesso periodo, si è registrato un forte incremento della quota di mercato degli esportatori indiani, che è passata dall’1,5 % nel 2006 al 5 % durante il PIR. I prezzi delle esportazioni indiane nell’Unione, sebbene siano notevolmente aumentati nel periodo in esame a causa dei prezzi di mercato generalmente elevati, sono rimasti inferiori a quelli dell’industria dell’Unione.
(108)
Tra il 2006 e il PIR, nonostante le misure compensative e antidumping in vigore, una serie di indicatori importanti ha avuto un’evoluzione negativa: i volumi di produzione e di vendita sono calati rispettivamente del 29 % e del 39 %, l’utilizzo della capacità produttiva è sceso del 28 % ed è stato seguito da un calo dell’occupazione e dei livelli produttivi. Benché tali evoluzioni negative possano essere in parte spiegate con il forte calo del consumo, sceso del 25 % circa nel periodo in esame, la notevole contrazione della quota di mercato dell’industria dell’Unione (pari a 15,9 punti percentuali tra il 2006 e il PIR) va interpretata anche alla luce del costante aumento della quota di mercato delle importazioni dall’India.
(109)
Per quanto riguarda i profitti relativamente elevati durante il PIR, la causa è dovuta principalmente al mantenimento di un livello elevato dei prezzi per i motivi esposti al considerando 88. Si conclude pertanto che la situazione dell’industria dell’Unione si è complessivamente deteriorata durante il periodo in esame e che l’industria dell’Unione si trovava in una situazione di fragilità alla fine del PIR, nonostante i profitti relativamente alti realizzati in questa fase, poiché i suoi sforzi per mantenere i volumi di vendita nonché prezzi sufficienti in una situazione di indebolimento della domanda erano ostacolati dalla crescente presenza di importazioni indiane sovvenzionate.
F. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(110)
Come già indicato, l’istituzione di misure compensative ha permesso solo in certa misura all’industria dell’Unione di riprendersi dal pregiudizio subito. Quando i livelli di consumo dell’Unione, mantenutisi elevati durante la maggior parte del periodo in esame, sono crollati durante il PIR, l’industria dell’Unione si è tuttavia trovata in una situazione caratterizzata da fragilità e vulnerabilità, nonché ancora esposta all’effetto pregiudizievole delle importazioni sovvenzionate originarie dell’India. In particolare alla fine del PIR l’industria dell’Unione ha dimostrato una debole capacità di recuperare l’aumento dei costi.
2. Rapporto tra i volumi e i prezzi all’esportazione nei paesi terzi e i volumi e i prezzi all’esportazione nell’Unione
(111)
Si è constatato che il prezzo di vendita medio dei prodotti indiani all’esportazione nei paesi non appartenenti all’Unione era inferiore al prezzo medio di esportazione nell’Unione così come ai prezzi sul mercato interno. Le vendite dell’esportatore indiano nei paesi non appartenenti all’UE sono state effettuate in quantità significative, corrispondenti a gran parte del totale delle sue vendite all’esportazione. Si è ritenuto pertanto che in caso di scadenza delle misure in vigore gli esportatori indiani sarebbero incentivati a spostare una considerevole percentuale di esportazioni da altri paesi terzi al mercato dell’Unione diventato più interessante, praticando prezzi che, sebbene eventualmente superiori a quelli applicati nei paesi terzi, con ogni probabilità resterebbero inferiori agli attuali prezzi all’esportazione nell’Unione.
3. Capacità produttiva inutilizzata e scorte nel mercato indiano
(112)
Il produttore indiano che ha collaborato disponeva di notevoli capacità inutilizzate e progettava di incrementare la propria capacità produttiva nel 2010/2011. Sussiste pertanto la capacità di aumentare notevolmente le esportazioni nell’Unione, anche perché nessun elemento indica che i mercati dei paesi terzi o il mercato interno possano assorbire un aumento di produzione.
(113)
Nelle sue osservazioni il produttore indiano che ha collaborato ha sostenuto che la sua capacità inutilizzata fosse principalmente dovuta alla crisi economica e al relativo calo della domanda. Tuttavia, una parte significativa della capacità inutilizzata della società può essere ricondotta al fatto che quest’ultima ha notevolmente aumentato la sua capacità produttiva tra il 2006 e il PIR. Va anche ricordato che la società ha in programma un ulteriore aumento della capacità produttiva. Si osserva inoltre che anche un altro produttore indiano che non ha collaborato, con una capacità produttiva e un utilizzo della capacità simili, ha annunciato di recente un aumento ancora più consistente della capacità produttiva.
4. Conclusioni
(114)
I produttori del paese interessato dispongono del potenziale per aumentare e/o riorientare i volumi delle loro esportazioni nel mercato dell’Unione. I prezzi delle esportazioni indiane nei paesi terzi sono inoltre inferiori a quelli nell’Unione. L’inchiesta ha mostrato che, per quanto riguarda i prodotti confrontabili, il produttore esportatore che ha collaborato ha venduto il prodotto in esame a prezzi inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione. Questi prezzi bassi con ogni probabilità diminuirebbero ulteriormente per allinearsi ai prezzi inferiori applicati nel resto del mondo. Tale strategia dei prezzi, associata alla capacità dimostrata dagli esportatori del paese interessato di inviare nel mercato dell’Unione notevoli quantitativi del prodotto in esame, avrebbe con ogni probabilità un’incidenza negativa sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
(115)
Come indicato sopra, la situazione dell’industria dell’Unione rimane caratterizzata da vulnerabilità e fragilità. Se l’industria dell’Unione fosse confrontata a un aumento dei volumi delle importazioni dal paese interessato a prezzi sovvenzionati, è probabile che si assisterebbe a un deterioramento delle vendite, della quota di mercato e dei prezzi di vendita nonché al conseguente deterioramento della situazione finanziaria di tale industria fino ai livelli constatati nell’inchiesta iniziale. Tali dati inducono a concludere che l’abrogazione delle misure produrrebbe con ogni probabilità un deterioramento della situazione, peraltro già fragile, e la reiterazione del pregiudizio notevole ai danni dell’industria dell’Unione.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(116)
A norma dell’articolo 31 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se una proroga delle misure compensative attualmente in vigore sia contraria all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
(117)
Va ricordato che nell’inchiesta iniziale l’adozione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che l’attuale inchiesta sia un riesame, il cui oggetto di indagine è cioè una situazione in cui le misure compensative sono già in vigore, permette di valutare qualsiasi indebita incidenza negativa di tali misure sulle parti coinvolte.
(118)
Su tali basi la Commissione ha esaminato se, nonostante le conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione delle sovvenzioni pregiudizievoli, non esistano ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non sia nell’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(119)
L’industria dell’Unione ha dimostrato di essere un’industria strutturalmente solida, come ha confermato l’andamento positivo della sua situazione economica registrato dopo l’istituzione delle misure compensative nel 2004. In particolare, il fatto che nei pochi anni prima del PIR l’industria dell’Unione abbia aumentato la propria redditività contrasta nettamente con la situazione precedente all’istituzione delle misure. La quota di mercato dell’industria dell’Unione ha tuttavia continuato a diminuire, mentre la quota di mercato delle importazioni dal paese interessato è notevolmente aumentata nel periodo in esame. Senza le misure in vigore l’industria dell’Unione sarebbe probabilmente in una situazione ancora peggiore.
3. Interesse degli importatori/utilizzatori
(120)
Nessuno dei nove importatori non collegati che sono stati contattati si è dichiarato disposto a collaborare.
(121)
Diciassette utilizzatori hanno accettato e hanno risposto al questionario. Mentre la maggior parte degli utilizzatori da diversi anni non acquista elettrodi di grafite originari dell’India e pertanto si sono dichiarati neutrali rispetto a un’eventuale proroga delle misure, sei utilizzatori hanno utilizzato almeno in certa misura elettrodi indiani. Quattro utilizzatori hanno sostenuto che una proroga delle misure avrebbe un’incidenza negativa sulla concorrenza. Un’associazione del settore (Eurofer) si è fermamente opposta a una proroga delle misure, affermando che comporterebbero un ampio abbandono del mercato dell’Unione da parte degli esportatori indiani. L’associazione sostiene che una proroga delle misure impedirebbe ai produttori di acciaio di disporre di fonti di approvvigionamento alternative e consentirebbe all’industria dell’Unione di continuare a beneficiare di una posizione dominante, quasi di duopolio. Risulta tuttavia evidente dall’andamento delle importazioni indiane dopo l’istituzione delle misure che non ha avuto luogo alcun ampio abbandono del mercato; al contrario, le importazioni originarie dell’India sono aumentate significativamente durante il periodo in esame. Dall’inchiesta risulta inoltre che gli elettrodi di grafite arrivano in numero crescente sul mercato dell’Unione in provenienza da numerosi altri paesi terzi. Per quanto concerne la posizione di forza di cui beneficerebbe l’industria dell’Unione sul mercato, si ricorda che la sua quota di mercato è diminuita di quasi 16 punti percentuali nel periodo considerato (cfr. considerando 81). Detta associazione ha infine ammesso che gli elettrodi di grafite rappresentano solo una componente relativamente esigua dei costi totali dei produttori di acciaio.
(122)
Si ricorda inoltre che nell’inchiesta iniziale si era accertato che l’incidenza dell’istituzione di misure non sarebbe stata significativa per gli utilizzatori (10). Nonostante le misure siano in vigore da cinque anni, gli importatori/utilizzatori dell’Unione hanno continuato ad approvvigionarsi anche in India. Non sono del resto stati forniti elementi che indicassero l’esistenza di difficoltà a reperire altre fonti di approvvigionamento. Si ricorda inoltre che per quanto riguarda la ripercussione dell’istituzione di misure sugli utilizzatori, nell’inchiesta iniziale si era concluso che, data l’incidenza trascurabile del costo degli elettrodi di grafite sulle industrie utilizzatrici, era improbabile che un aumento dei costi avesse un’incidenza significativa su tali industrie. Nessun elemento indicante il contrario è stato rilevato dopo l’istituzione delle misure. Si conclude pertanto che con ogni probabilità il mantenimento delle misure compensative non avrà un effetto sensibile sugli importatori/utilizzatori dell’Unione.
4. Conclusioni
(123)
In base a quanto precede la Commissione ha concluso che non esistono motivi validi e convincenti che ostino alla proroga delle attuali misure compensative.
H. MISURE COMPENSATIVE
(124)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. Esse hanno inoltre usufruito di un termine per presentare le loro osservazioni al riguardo. Le comunicazioni e le osservazioni, se giustificate, sono state prese nella dovuta considerazione.
(125)
Da quanto sopra esposto consegue che, come dispone l’articolo 18, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere le misure compensative applicabili alle importazioni di determinati elettrodi di grafite originari dell’India. Si ricorda che queste misure consistono in dazi ad valorem.
(126)
Le aliquote individuali del dazio compensativo specificate nel presente regolamento si applicano esclusivamente alle importazioni del prodotto in esame fabbricato dalle pertinenti società e precisamente dalle specifiche persone giuridiche menzionate. Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da qualsiasi altra società, la cui ragione sociale e indirizzo non compaiano espressamente nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(127)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote del dazio compensativo specifiche per ciascuna società (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (11) con tutte le informazioni pertinenti, in particolare indicando eventuali modifiche delle attività della società legate alla produzione, alle vendite sul mercato interno e all’esportazione connesse, ad esempio, a tale cambiamento della ragione sociale o a livello di entità produttive o di vendita. Se del caso, il regolamento verrà modificato aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di elettrodi di grafite utilizzati nei forni elettrici, con una densità apparente di 1,65 g/cm3 o superiore e una resistenza elettrica di 6,0 μΩ.m o inferiore, attualmente classificabili al codice NC ex85451100 (codice TARIC 8545110010), e dei relativi nippli, attualmente classificabili al codice NC ex85459090 (codice TARIC 8545909010), importati insieme o separatamente e originari dell’India.
2. Le aliquote del dazio applicabili al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sottoelencate, sono le seguenti:
Società
Dazio definitivo
(%)
Codice TARIC addizionale
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Tutte le altre società
7,2
A999
3. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 13 dicembre 2010.