РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 287/2011 НА СЪВЕТА
от 21 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2,5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕИО) № 2737/90 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“). С Решение 90/480/ЕИО (3) Комисията прие гаранции, предоставени от двама основни износители, за продукта, предмет на мерките.
(2)
След оттеглянето на гаранциите от страна на двамата засегнати китайски износители, с Регламент (ЕО) № 2286/94 (4) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт.
(3)
С Регламент (ЕО) № 610/95 (5) Съветът измени Регламент (ЕИО) № 2737/90 и наложи окончателно мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид. След преразглеждане, което бе започнато съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-долу „предишното разследване за преразглеждане“), с Регламент (ЕО) № 771/98 на Съвета (6) тези мерки бяха удължени за срок от още пет години.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 2268/2004 (7) Съветът наложи антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР.
(5)
С Регламент (ЕО) № 1275/2005 (8) Съветът измени определения обхват на продукта, така че да включва и волфрамов карбид, просто смесен с метален прах.
2. Искане за преразглеждане
(6)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (9) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 30 септември 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Европейската асоциация на металопроизводителите (Eurometaux) (наричана по-долу „заявителят“) от името на производители от Съюза, които съставляват съществен дял - в конкретния случай над 85 %, от общото производство на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид в Съюза.
(7)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и до повтаряне на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на процедура
(8)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 30 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (10) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), че открива процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-долу „разглежданият период“).
4.2. Засегнати от разследването страни
(10)
Комисията уведоми официално за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, производителите в държавата аналог и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, и до онези, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Отговори бяха получени от седем производители от Съюза, от един производител износител от КНР, от един производител износител от държавата аналог и от трима ползватели.
(13)
Нито един от вносителите не изпрати отговор във връзка с изготвянето на представителната извадка, не предостави информация на Комисията, нито заяви интереса си в хода на разследването. Тъй като само един производител износител от КНР се отзова, предоставяйки исканата информация, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, от една страна, и на интереса на Съюза, от друга страна. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., Санкт Петер, Австрия
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Гослар, Германия
-
Eurotungstène poudres S.A., Гренобъл, Франция
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Брунтал, Чешка република
-
Treibacher Industrie AG, Алтхофен, Австрия;
б)
държава аналог
-
Global Tungsten & Powders Corp., САЩ
в)
ползвател
-
Sandvik Hard Materials, Епинуз, Франция
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е: волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР и класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00.
(16)
Волфрамовият карбид, волфрамовият карбид, просто смесен с метален прах, и сплавите на волфрамов карбид са съединения на въглерод и волфрам, получени чрез топлинна обработка (в първия случай - чрез насищане с въглерод, а в третия - чрез сплавяне). Тези продукти са междинни и се използват при производството на твърдосплавни елементи, като режещи инструменти и износоустойчиви елементи от цементиран карбид, на износоустойчиви покрития, за свредла на инструменти за нефтени сондажи и минни изкопи, както и за дюзи и режещи пластини за изтегляне и коване на метали.
(17)
При настоящото разследване бе потвърдено, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителя износител на Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите характеристики, както и на видовете употреба с продукта, произвеждан от производителите от Съюза и продаван на пазара на Съюза, или с продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог, като поради тази причина те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали в момента има дъмпинг и ако е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга. Следва да се припомни, че в контекста на разследването по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(20)
На етапа на събирането на информация с оглед изготвяне на представителна извадка се оказа, че делът на единствения съдействащ китайски производител износител съставлява по-малко от 5 % от общия обем на износа от КНР за Съюза. Китайските органи и другите заинтересовани страни бяха уведомени за възможността да се приложи член 18 от основния регламент поради ниската степен на съдействие от страна на производителите износители. Комисията не получи никакъв отговор във връзка с това съобщение.
(21)
По-късно по време на разследването обаче в своя отговор на въпросника съдействащият производител износител поправи грешката, допусната при декларирането на осъществените от него експортни продажби за Съюза, като завиши данните за обема на своя износ за Съюза. Същевременно обемите на разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, бяха допълнително подложени на анализ въз основа на данни от Евростат. Вследствие на това и след проверка на отговорите на въпросника бе установено, че обемът на износа на съдействащия производител износител е много голям (11). Въз основа на тези констатации се стигна до заключението, че нивото на съдействие е високо.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като при предишните разследвания на нито един производител износител от КНР не бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(23)
В известието за започване на преразглеждане бе предвидено като подходяща държава аналог за целта на определянето на нормалната стойност за КНР да бъдат използвани САЩ. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си доколко този избор е подходящ. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване, като не бе установено наличието на нови или променени обстоятелства, които да обосноват евентуална промяна, нито на Комисията беше съобщено за такива обстоятелства. Счетено бе, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на нейния вътрешен пазар. Освен това един производител от САЩ се съгласи да съдейства в рамките на настоящото преразглеждане.
(24)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от съдействащия американски производител в държавата аналог, т.е. на основата на реално платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар на САЩ за видовете на продукта, за които бе установено, че са били продавани при обичайни търговски условия.
(26)
В резултат на това нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар за несвързани клиенти, осъществени от съдействащия производител в САЩ.
(27)
Най-напред бе определено дали осъществените от съдействащия американски производител общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те възлизат на 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени от съдействащия американски производител, бяха счетени за достатъчно представителни по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(28)
След това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта за сходния продукт, продаден на пазара на САЩ, бе определен делът на рентабилните продажби, осъществени на вътрешния пазар, на независими клиенти през РПП.
(29)
Тъй като обемът на рентабилните продажби на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби.
2.3. Експортна цена
(30)
Както бе обяснено по-горе, предвид факта, че делът на съдействащия производител износител съставлява над 90 % от общия обем на износа от КНР за Съюза, експортната цена бе проучена на основата на предоставените от този производител износител данни, т.е. надлежно коригираната реално платена или подлежаща на плащане цена на разглеждания продукт при продажбата му за износ за Съюза.
2.4. Сравнение
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид на разглеждания продукт на базата на цена франко завода, при същото равнище на търговия и същото равнище на данъчно облагане. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цената и сравнимостта на цената. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховка, банкови такси и опаковане. Освен това бе направена корекция от 5 % на експортната цена с цел отчитане на експортната такса, както и корекция на нормалната стойност с цел отчитане на данъка върху добавената стойност (ДДС).
2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен за всеки вид продукт на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП, възлизащ на над 80 %, т.е. на значително по-високо ниво, отколкото при последното разследване за преразглеждане (31 %). Точният дъмпингов марж не може да бъде разгласен поради съображения за поверителност. Изчисленията бяха направени на основата на данните, предоставени от един производител износител от КНР и един производител в държавата аналог. Разгласяването на дъмпинговия марж би позволило както на съдействащия производител износител от КНР, така и на производителя в държавата аналог да си направят изводи съответно за нормалната стойност и за експортната цена на другия, което би довело до явно нарушаване на правото на двете страни на поверителност на информацията.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Предварителна бележка
(33)
Включената в настоящия раздел информация е получена чрез анализ на данните, предоставени от съдействащия производител износител и от Евростат, както и на данните, посочени в искането за преразглеждане.
3.2. Свободен капацитет на китайските производители износители
(34)
Предоставените от съдействащия китайски производител износител данни за свободния капацитет бяха представени като стойности, завишени или намалени с 20 %, за да бъде спазена поверителността на информацията. Производственият капацитет на КНР през 2006 и 2007 г. е възлизал на около 21 000 тона, а през 2008 г. и РПП се е увеличил значително, достигайки около 35 000 тона, което представлява увеличение с над 80 % в рамките на разглеждания период. Може да се счита, че тези данни са по-скоро занижени, тъй като в искането за преразглеждане се посочва, че производственият капацитет възлиза на около 50 000 тона.
(35)
Освен това съдействащият производител износител отчете значително увеличение на капацитета през разглеждания период.
(36)
Въз основа на събраната по време на разследването информация бе установено, че общият производствен капацитет на Китай значително е надхвърлил действителното китайско производство (най-малко с 20 000 тона през 2008 г. и през РПП).
(37)
През РПП свободният капацитет на КНР е надвишавал шесткратно потреблението на Съюза (25 000 тона спрямо потребление на Съюза от 3 800 тона).
(38)
С оглед на горепосоченото е ясно, че при отсъствие на антидъмпингови мерки голяма част от наличния в КНР свободен капацитет би могъл да се използва за увеличаване на износа за Съюза.
(39)
Освен това представената по време на разследването информация сочи съществени нарушения на пазара на суровините, използвани за производството на разглеждания продукт. На първо място, за суровините са въведени квоти, предоставяни от китайските органи. На второ място, китайските органи ограничават достъпа до суровини посредством налагането на експортни такси и политики за намаление на ДДС, прилагани, както е посочено в съображение 31, и спрямо разглеждания продукт. Тези фактори представляват допълнителни елементи, които сочат, че в този случай е вероятно дъмпингът да продължи.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и експортни цени за трети държави
(40)
Предоставената от съдействащия износител информация за цените, която не може да бъде разгласена поради съображения за поверителност, сочи, че Съюзът със сигурност представлява интересен пазар за китайските производители износители. През разглеждания период цените, практикувани на пазарите на други трети държави, са били по-ниски (освен през 2007 г.) от цените, практикувани на пазара на Съюза (най-общо между 10 % и 20 % по-ниски в различните години през разглеждания период).
(41)
Поради тези причини може да се стигне до заключението, че що се отнася до цените, които могат да бъдат налагани, пазарът на ЕС определено представлява привлекателна алтернатива за китайските износители.
(42)
Въз основа на това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха имали стимул да насочат износа си към пазара на Съюза. Преобладаващите на пазара на Съюза по-високи цени биха позволили на тези производители износители да реализират по-големи маржове на печалба.
3.4. Заобикаляне на мерките
(43)
През 2005 г. обхватът на мерките бе разширен, така че в него да бъде включен допълнителен код по КН, тъй като бе установено, че китайските износители заобикалят мерките, като добавят към волфрамовия карбид на прах малки количества от друг метален прах (предимно кобалт) (12). Тази практика на заобикаляне на мерките, която бе потвърдена, е поредният елемент в подкрепа на заключението, че е вероятно дъмпингът да продължи. Тя е ясно доказателство за това, че европейският пазар е все така привлекателен за китайските производители износители, които - при отсъствието на антидъмпингови мерки - вероятно биха насочили по-големи количества волфрамов карбид към пазара на ЕС.
3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(44)
Направеният по-горе анализ показва, че вносът от КНР на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при много високи дъмпингови маржове. Като се имат предвид по-специално анализът на ценовите равнища на пазарите в ЕС и в други трети държави, както и наличният в КНР капацитет, може да се направи заключението, че, в случай че мерките бъдат премахнати, е вероятно дъмпингът да продължи.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Дефиниране на „промишлеността на Съюза“
(45)
На територията на Съюза сходният продукт се произвежда от седем дружества или групи от дружества.
(46)
Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителна бележка
(47)
Необходимо бе данните относно вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от КНР да бъдат представени чрез индексиране, за да се запази поверителността на информацията по силата на член 19 от основния регламент.
(48)
Що се отнася до обемите на вноса по код по TARIC 3824300010, поради включването на продукти, различни от разглеждания продукт, в данните за вноса, предоставени от Евростат на ниво код по КН (код по КН 3824 30 00), посоченият по-долу анализ бе направен въз основа на данните за вноса на ниво код по TARIC, допълнени с информация от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по TARIC се считат за поверителни, тъй като предоставената в тях информация е толкова подробна, че позволява идентифициране на страните. Поради тази причина някои данни са представени като стойности в интервал.
(49)
Данните за промишлеността на Съюза са получени от отговорите на въпросника, предоставени от седемте производители от Съюза.
3. Потребление на пазара на Съюза
(50)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за вноса.
(51)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е намаляло с 62 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. През РПП потреблението е намаляло с 63 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 1
Потребление
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
+
общ обем на вноса
1 766
1 885
2 303
755
+
производство на ЕС, продадено на пазара на ЕС
8 281
8 334
7 981
3 024
=
потребление
10 047
10 218
10 284
3 779
Годишно увеличение
2 %
1 %
-63 %
4. Обем, пазарен дял и цени на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(52)
Динамиката на обема, пазарните дялове и средните цени на дъмпинговия внос от КНР е посочена по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от КНР
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от разглежданата държава (в тонове)
Над 700
Над 700
Над 400
Над 60
Индекс (2006 г. = 100)
100
104
60
11
Пазарен дял на вноса от разглежданата държава
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Цени на вноса от разглежданата държава (в евро на тон)
25 622
21 883
22 434
22 110
Индекс (2006 г. = 100)
100
85
88
86
(53)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР е намалял с 89 % през разглеждания период и е достигнал ниво от около 80 тона през РПП. Пазарният му дял също е намалял от 7,1 % през 2006 г. на 2,1 % през РПП.
(54)
Това намаляване би могло да се обясни със значителното увеличение на вътрешното потребление в КНР през разглеждания период. Освен това изглежда, че китайските органи водят политика на опазване на ресурсите от волфрам на КНР чрез прилагането на система от експортни квоти и мита върху износа.
(55)
През разглеждания период цените на вноса от Китай са намалели с 14 %. Тази промяна е в съответствие с общата тенденция, наблюдавана и по отношение на цените на промишлеността на Съюза.
(56)
Сравнението също така показа, че вносът от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с над 10 % след приспадането на съществуващото антидъмпингово мито. Тези резултати съвпадат с резултатите, получени при последното разследване за преразглеждане (13).
5. Внос от други държави
(57)
Обемът на вноса от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други държави
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Внос от други държави (в тонове)
1 050
1 138
1 873
675
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
178
64
Пазарен дял на вноса от други държави
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Средна цена (в евро на тон)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
79
91
Пазарен дял на САЩ
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена (в евро на тон)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Пазарен дял на Южна Корея
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Средна цена (в евро на тон)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Вносът от трети държави е намалял с 36 % през разглеждания период. Той е следвал обща тенденция на пазара, предизвикана от свиването на потреблението (спад с 62 %), но не със същите темпове. Затова пазарният дял на този внос е нараснал от 10,5 % на 17,9 %. Въздействието на този внос обаче върху промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това е доказано в съображения 85-88 по-долу.
(59)
Следва да се отбележи, че през разглеждания период пазарният дял на Република Корея (наричана по-долу „Корея“) се е удвоил, като е достигнал 4,4 %. През разглеждания период средните цени на вноса от Корея са се понижили, въпреки че са продължили да бъдат по-високи от средната продажна цена на продажбите за износ на КНР.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, които оказват влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.1. Производство
(61)
Производството на промишлеността на Съюза първоначално се е увеличило с 5,8 % през 2007 г. и с 11,6 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., а след това рязко е намаляло през РПП - с 56 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производство
10 094
10 679
11 268
4 861
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
112
48
6.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(62)
Производственият капацитет се е увеличил с 10,8 % в периода между 2006 г. и РПП. Тъй като производството е намаляло, по-специално през РПП, в произтичащото използване на капацитета е отбелязано общо намаление от 57 % в периода между 2006 г. и РПП, като през РПП използването на капацитета е паднало до 39 %.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производствен капацитет
11 110
11 610
12 230
12 310
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
110
111
Използване на капацитета
91 %
92 %
92 %
39 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
101
43
6.3. Складови наличности
(63)
Нивото на складовите наличности в края на периода, с които е разполагала промишлеността на Съюза, се е увеличило с 20 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляло с 26 % през РПП.
Таблица 6
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Складови наличности в края на периода
1 714
1 808
2 054
1 514
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
120
88
6.4. Обем на продажбите
(64)
Продажбите, осъществени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти, леко са се увеличили в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие са намалели с 61 % в периода между 2008 г. и РПП. Обемът на продажбите се е увеличил през 2007 и 2008 г., но през РПП рязко е намалял. Това развитие е в съответствие с общата тенденция към спад в потреблението на пазара на Съюза.
Таблица 7
Продажби на несвързани клиенти
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
5 594
5 630
5 874
2 292
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
105
41
6.5. Пазарен дял
(65)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие се е увеличил с 4 процентни пункта между 2008 г. и РПП. Като цяло през разглеждания период е отбелязано увеличение от 5 процентни пункта.
Таблица 8
Пазарен дял на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на ЕС
56 %
55 %
57 %
61 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
103
109
6.6. Растеж
(66)
Тъй като спадът в продажбите е бил малко по-бавен от спада в потреблението, промишлеността на Съюза е успяла донякъде да увеличи пазарния си дял.
6.7. Трудова заетост
(67)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 17 % в периода между 2006 г. и РПП. При заетостта се наблюдава спад и в периода от 2006 г. до 2008 г., когато производството леко се е увеличило, което свидетелства за положените от промишлеността на Съюза усилия за повишаване на производителността. През РПП обаче резкият спад в производството е довел до силно влошаване на състоянието на заетостта.
Таблица 9
Трудова заетост
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средно (разглеждан период)
Общо заети лица
674
667
653
557
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
97
83
6.8. Производителност
(68)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като произведена продукция на заето лице годишно, се е повишила през 2007 и 2008 г. съответно със 7 % и 15 % в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляла с 49 % в периода между 2008 г. и РПП.
Таблица 10
Производителност
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове годишно на заето лице)
15
16
17
9
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
115
58
6.9. Продажни цени
(69)
През разглеждания период средната продажна цена франко завод на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза е следвала тенденция към намаление. Като цяло промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си с 15,4 % в периода между 2006 г. и РПП.
(70)
Както бе обяснено в съображения 55 и 56, цените на дъмпинговия внос от КНР са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП цените на продуктите, внасяни от КНР, са били с над 10 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единични цени на продажбите на Съюза (в евро на тон)
31 030
29 995
29 072
26 241
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
94
85
6.10. Възнаграждения
(71)
В периода между 2006 г. и РПП средното възнаграждение на заето лице се е увеличило с 4,8 %.
Таблица 12
Разходи за труд
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на заето лице
53 614
54 613
56 564
56 221
Индекс (2006 г. = 100)
100
102
106
105
6.11. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(72)
В периода между 2006 и 2008 г. годишният поток от инвестиции, направени от промишлеността на Съюза в разглеждания продукт, е нараснал с 18 %. Инвестициите в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили със 103 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 65 % в сравнение с 2008 г.
(73)
Инвестициите са били насочени предимно в изграждането на нови съоръжения за производството на волфрамов материал от употребявани материали и скрап. Наложило се е инвестициите да бъдат намалени поради следните причини: i) намаляването на общото ниво на производство на пазара на Съюза; ii) нарушенията на условията на пазара на суровините (вж. съображение 39); iii) икономическата криза.
(74)
През РПП не са били направени значителни инвестиции. Това до голяма степен може да бъде обяснено с икономическата криза, започнала през 2008 г. и достигнала връхната си точка по време на РПП, когато достъпът до нови капитали е бил по-труден от всякога.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
18 403
10 711
21 756
7 568
Индекс (2006 г. = 100)
100
58
118
41
6.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(75)
Благодарение, от една страна, на действащите антидъмпингови мерки, а от друга страна, на усилията, положени от промишлеността на Съюза за разнообразяване на източниците на суровини, в периода между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа положителни стойности на рентабилност, независимо от факта, че през този период рентабилността ѝ като цяло е намаляла с 26 %. През РПП обаче промишлеността на Съюза е постигнала значително по-слаби резултати, което свидетелства за известна уязвимост в това отношение.
(76)
През целия разглеждан период възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията по отношение на рентабилността.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС на несвързани клиенти (в процент от нетните продажби)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Паричен поток
(77)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който отразява способността на промишлеността да самофинансира дейността си, се е запазила положителна през периода, предмет на разследването. Между 2006 г. и РПП обаче е бил отбелязан спад с около 35 %.
Таблица 15
Паричен поток
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
36 125
39 868
44 102
23 540
Индекс (2006 г. = 100)
100
110
122
65
6.14. Размер на дъмпинговия марж
(78)
През РПП дъмпингът от страна на КНР е продължил на ниво, което значително надвишава сегашното ниво на мерките. Освен това, като се имат предвид нарушенията на условията на пазара на суровините, свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
6.15. Възстановяване от предишен дъмпинг
(79)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза до голяма степен е съумяла да се възстанови от такова въздействие благодарение на факта, че действащите антидъмпингови мерки са се оказали ефикасни. Икономическата криза обаче е прекратила този процес и е довела да задълбочаване на трудностите, пред които е изправена промишлеността на Съюза.
7. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(80)
Едновременно със свиването на потреблението в Съюза пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 7,1 на 2,1 % (вж. съображение 52). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от други трети държави. Както бе посочено в съображение 56 по-горе, на основата на изчисление, при което бе изключено антидъмпинговото мито, бе установено, че през РПП вносът от Китай е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 10,7 %. Следва да се припомни, че митническата ставка възлиза на 33 %. Следователно нивото на подбиване на цените свидетелства, от една страна, за ефикасността на действащите мита, а от друга страна - за необходимостта от запазване на мерките. В подкрепа на това заключение е и фактът, че констатираното подбиване на цените е на същото ниво, както при последното разследване за преразглеждане. Вследствие на това ценовото въздействие на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза е останало непроменено и, при липсата на доказателства в подкрепа на противното, е вероятно то да продължи.
7.2. Въздействие на икономическата криза
(81)
Поради изключително неблагоприятните икономически условия, които са преобладавали през РПП в отрасъла, използващ волфрам - надолу по веригата - и по-специално в отрасъла на стоманата и цементираните карбиди, който съставлява по-голямата част от потреблението на волфрам в Съюза, промишлеността на Съюза е намалила драстично производството и продажбите на разглеждания продукт.
(82)
Преди кризата дружествата, заети в отрасъла надолу по веригата, са разполагали с големи складови наличности на волфрам, които не са били подновени през РПП, което допълнително е засегнало нивото на производство на промишлеността на Съюза.
(83)
Поради намаляването на производството и поради капиталоемкостта на промишлеността на Съюза, т.е. необходимостта да се произвеждат определени количества, за да се поддържат ниски постоянните разходи за единица продукция, рентабилността е била сериозно засегната.
(84)
Анализът обаче на промишлеността на Съюза преди кризата доказва ефикасността на действащите антидъмпингови мерки. Разследването показа, че най-големите производители от Съюза са осъществявали съществени инвестиции, за да избегнат нарушенията на условията на пазара на суровините, като същевременно са били конкурентоспособни на пазара, като са запазили своите стабилни позиции.
7.3. Внос от други държави
(85)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 % - от около 1 500 тона през 2006 г. на 675 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 10,5 % през 2006 г. на 17,9 % през РПП. Средната цена на вноса от тези държави е намаляла с 8,9 % в периода между 2006 г. и РПП, като основните държави вносителки са били Южна Корея и САЩ.
(86)
През разглеждания период пазарният дял на вноса от Южна Корея се е удвоил (от 2,2 % на 4,4 %). Наличната информация обаче сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (с 6,6 %), но по-високи (с 9,8 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(87)
Пазарният дял на вноса от САЩ е намалял с 15,1 процентни пункта през разглеждания период (от 4,2 % до 3,6 %). Наличната информация сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и следователно - значително по-високи (с 31 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(88)
В заключение, вносът от Южна Корея и САЩ - които са сред най-големите вносители на волфрамов карбид в ЕС - не е могъл да окаже отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза основно поради съответните равнища на цените (подобни или дори по-високи от цените на промишлеността на Съюза), а що се отнася до САЩ - и поради намаляващия пазарен дял.
8. Заключение
(89)
Поради съществуващите ефективни антидъмпингови мита промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови до известна степен от въздействието на предишния вредоносен дъмпинг.
(90)
Въпреки това не може да се направи заключението, че вече не съществува риск за състоянието на промишлеността на Съюза. Макар през първите години на разглеждания период да е постигнато подобрение по почти всички показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза - като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци - в хода на разследването също така бе установено, че през РПП всички показатели за вреда са се влошили.
(91)
Независимо от факта, че спадът в търсенето през РПП би могъл отчасти да се обясни с икономическата криза, при разследването внимателно бе анализирано въздействието на ниските дъмпингови цени на износа от КНР върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(92)
Както е посочено в съображение 52, обемът на вноса от КНР действително е намалял в периода между 2006 г. и РПП. Цените на този внос са намалели с 14 % през същия период, което, при анализ от гледна точка на разглеждания четиригодишен период, точно отразява развитието на цените на промишлеността на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че значителното намаление на цената на дъмпинговия внос от Китай е станало между 2006 и 2007 г. (с 15 %), т.е. доста преди икономическата криза, в периода, когато промишлеността на Съюза е била в процес на възстановяване. След това цените на дъмпинговия внос от КНР са се стабилизирали и изглежда, че свързаното с финансовата криза намаление е било ограничено. Моментът, в който е станало значителното намаление на цените от страна на китайските износители (преди кризата), би могъл да се разглежда като доказателство за въвеждането от тяхна страна на по-целенасочена и агресивна ценова стратегия за подбиване на цените на промишлеността на Съюза. На практика ценовата разлика между китайските експортни цени и цените на промишлеността на Съюза е достигнала съответно 27 % през 2007 г. и 22,8 % през 2008 г.
(93)
През 2008 г. експортните цени от Китай, са били с 22,8 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП разликата е намаляла до 15,7 %. Поради резкия спад в потреблението производителите от Съюза са били принудени да намалят цените си, за да могат да запазят пазарния си дял.
(94)
Както е посочено в съображение 57, обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 %, в съответствие със спада в потреблението. Въпреки увеличението на пазарния дял въздействието на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това бе показано в съображение 88 по-горе.
(95)
Що се отнася до жизнеспособността на промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че събраните по време на разследването доказателства сочат, че при нормални пазарни условия промишлеността на Съюза е била конкурентоспособна спрямо вноса от трети държави, като дори когато цените на този внос са били по-ниски от цените на производителите от Съюза, разликата не е била толкова съществена, колкото спрямо цените на вноса от Китай, както това бе показано в съображения 85-88 по-горе.
(96)
Вследствие на подобреното състояние на промишлеността на Съюза през годините преди РПП, промишлеността е инвестирала в нови водещи технологии, за да може да произвежда разглеждания продукт от скрап и отчасти да заобиколи съществуващите нарушения на условията на пазара на суровините.
(97)
Като се имат предвид цялостното състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2006 г. до РПП, както и положителното развитие на някои показатели, свързани с промишлеността на Съюза, в заключение се счита, че на промишлеността на Съюза не е нанесена съществена вреда през разглеждания период. Поради това беше проучено дали съществува вероятност за повтаряне на вредата, в случай че се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(98)
Както бе описано в съображения 89-97, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови от нанесената ѝ вреда, но само до известна степен. В действителност, когато изключително високите нива на потребление в Съюза, отчетени през по-голямата част от разглеждания период, са намалели значително през РПП, промишлеността на Съюза се е оказала в несигурна и уязвима ситуация, като все още е била изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от КНР.
(99)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка, за да се установи дали съществува вероятност от повтаряне на вредата.
2. Обем и цени на износа от Китай за трети държави
(100)
Констатирано бе, че експортните цени на китайските продажби за пазарите на други трети държави също са били по-ниски от експортните цени, практикувани при износ за ЕС (най-общо с 10-20 % по-ниски през различните години в рамките на разглеждания период, освен през 2007 г.). Продажбите за износ от Китай в държави извън ЕС са съставлявали значителни количества, достигащи до над 80 % от неговия общия обем на експортните продажби. Поради това бе счетено, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, китайските производители износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(101)
Както това е описано в съображения 34-42, събраните по време на разследването данни сочат, че КНР разполага със значителен свободен капацитет. Установени бяха явни доказателства, които позволяват да се направи заключението, че при отсъствието на антидъмпингови мерки голяма част от този свободен капацитет би могла да бъде използвана за увеличаване на износа за Съюза. Това се потвърждава по-специално от факта, че няма данни, че пазарите на трети държави или вътрешният пазар биха могли да поемат допълнително производство от КНР.
4. Заключение
(102)
От дълги години промишлеността на Съюза изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос от Китай и в момента все още се намира в несигурна икономическа ситуация.
(103)
Както бе показано по-горе, промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови от дъмпинговия внос, практикуван от страна на КНР, благодарение на действащите антидъмпингови мерки. През РПП обаче тя се е оказала в трудна икономическа ситуация, дължаща се основно на икономическата криза. В този контекст, в случай че промишлеността на Съюза бъде изложена на нарастващ по обем дъмпингов внос на ниски цени от страна на разглежданата държава, това вероятно би довело до допълнително влошаване на ситуацията по отношение на продажбите, пазарния дял и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и до последващо влошаване на нейното финансово състояние.
(104)
Освен това, както е посочено в съображение 56 по-горе, бе констатирано, че фактът, че продажните цени, практикувани от китайските производители, подбиват цените на промишлеността на Съюза средно с близо 11 %, явно свидетелства за вероятността в случай на отсъствие на мерки китайските производители износители да изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза на цени, значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
(105)
С оглед на направените по време на разследването констатации, а именно - за свободния капацитет в КНР, за нарушенията на условията на пазара на суровините, за потенциала на производителите износители в разглежданата държава да увеличат и/или да пренасочат своите обеми на износ към пазара на Съюза, за практикуваната от КНР ценова политика в други трети държави, както и за привлекателността на пазара на Съюза, който е по-доходен - евентуална отмяна на мерките вероятно би довела до повтаряне на вредата. Този път вредата би била дори още по-сериозна, като се има предвид настоящата икономическа криза.
E. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(106)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(107)
Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(108)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на дъмпинга и повтаряне на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(109)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 89-97 по-горе, и в съответствие с доводите, произтичащи от анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 102-105, може да се приеме също така, че има вероятност от сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, в случай че се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече.
(110)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай би била в състояние да увеличи обема на своите продажби и, по всяка вероятност, своите продажни цени, като по този начин достигне необходимото ниво на възвръщаемост, което би ѝ позволило да продължи да инвестира в нови технологии за своите производствени съоръжения. За разлика от това прекратяването на мерките би преустановило възстановяването на промишлеността на Съюза, като сериозно би застрашило нейната жизнеспособност и в резултат на това би изложило на риск самото ѝ съществуване, като по този начин намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(111)
Един ползвател се отзова и предостави отговори на въпросника. Съдействащият ползвател заяви, че продължаването на мерките не би имало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив, би позволило на промишлеността надолу по веригата да разполага с по-голям брой доставчици, конкуриращи се при пазарни цени.
(112)
Следва да се припомни също така, че при предишните разследвания бе установено, че налагането на мерките няма да окаже значително въздействие върху ползвателите (14). Независимо от съществуването на мерките вносителите/ползвателите в Съюза са били в състояние да продължат да ползват като източник за своите доставки, inter alia, КНР. Не бяха представени никакви данни за трудности при намиране на алтернативни източници. Поради това се стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(113)
Може да се очаква продължаването на мерките да помогне на промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияе благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намали заплахата от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(114)
Освен това може да се очаква продължаването на мерките да бъде от полза за ползвателите/вносителите, като позволи запазването на голям брой доставчици на пазара на Съюза.
(115)
С оглед на гореизложения анализ се стига до заключението, че продължаването на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(116)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(117)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид, класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00 (15) (код по TARIC 3824300010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на митото, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза, преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1, е 33 %.
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 март 2011 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 287/2011 DEL CONSIGLIO
del 21 marzo 2011
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di carburo di tungsteno, di carburo di tungsteno semplicemente miscelato a polvere metallica e di carburo di tungsteno fuso originari della Repubblica popolare cinese in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (di seguito «regolamento di base»), in particolare gli articoli 9, paragrafo 4, e 11, paragrafo 2, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea (la «Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CEE) n. 2737/90 (2) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo del 33 % sulle importazioni di carburo di tungsteno e carburo di tungsteno fuso originari della Repubblica popolare cinese («RPC»). Con la decisione 90/480/CEE (3) la Commissione ha accettato gli impegni offerti da due importanti esportatori in merito al prodotto oggetto delle misure.
(2)
In seguito al ritiro degli impegni da parte dei due esportatori cinesi, la Commissione, con il regolamento (CE) n. 2286/94 (4), ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni del prodotto in esame.
(3)
Con il regolamento (CE) n. 610/95 (5) il Consiglio ha modificato il regolamento (CEE) n. 2737/90 ed ha istituito un dazio definitivo del 33 % sulle importazioni di carburo di tungsteno e carburo di tungsteno fuso. In seguito a un riesame avviato conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base («la precedente inchiesta di riesame»), con il regolamento (CE) n. 771/98del Consiglio (6) le misure sono state prorogate di altri cinque anni.
(4)
Con il regolamento (CE) n. 2268/2004 (7), in seguito a un riesame in previsione della scadenza, il Consiglio ha istituito un dazio antidumping del 33 % sulle importazioni di carburo di tungsteno e carburo di tungsteno fuso originari della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(5)
Con il regolamento (CE) n. 1275/2005 (8) il Consiglio ha modificato la definizione del prodotto che rientrava nell’ambito di applicazione delle misure per includervi anche il carburo di tungsteno semplicemente miscelato a polvere metallica.
2. Richiesta di riesame
(6)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (9) delle misure antidumping definitive in vigore, il 30 settembre 2009 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame delle misure in conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dalla European Association of Metals (Eurometaux) («i richiedenti») per conto dei produttori dell’Unione che rappresentano una quota rilevante, in questo caso più dell’85 %, della produzione totale UE di carburo di tungsteno, carburo di tungsteno semplicemente miscelato a polvere metallica e carburo di tungsteno fuso.
(7)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare il persistere o la reiterazione del dumping e la reiterazione del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
3. Apertura
(8)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 30 dicembre 2009 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (10) («l’avviso di apertura»), l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, in conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta
(9)
L’inchiesta sulla persistenza o reiterazione del dumping ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PIR («periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(10)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame in previsione della scadenza il richiedente, altri produttori dell’Unione noti, i produttori esportatori, gli importatori, gli utilizzatori notoriamente interessati, i produttori del paese di riferimento e i rappresentanti della RPC. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(11)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta, dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(12)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Sono pervenute le risposte di sette produttori dell’Unione, un produttore esportatore della RPC, un produttore esportatore del paese di riferimento e tre utilizzatori.
(13)
Nessun importatore ha risposto al questionario per il campionamento né ha fornito informazioni alla Commissione o si è manifestato nel corso dell’inchiesta. Poiché soltanto un produttore esportatore della RPC ha presentato le informazioni richieste, non è stato necessario selezionare un campione.
(14)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Germania
-
Eurotungstène Poudres SA, Grenoble, Francia
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutal, Repubblica ceca
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Austria
b)
Paese di riferimento
-
Global Tungsten & Powders Corp., Stati Uniti
c)
Utilizzatore
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francia.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(15)
Il prodotto oggetto del presente riesame è costituito da carburo di tungsteno, carburo di tungsteno semplicemente miscelato a polvere metallica e carburo di tungsteno fuso originari della RPC e attualmente classificati ai codici NC 2849 90 30 ed ex 3824 30 00.
(16)
Il carburo di tungsteno, il carburo di tungsteno semplicemente miscelato a polvere metallica e il carburo di tungsteno fuso sono composti di tungsteno e di carbonio prodotti mediante trattamento termico (carburazione nel primo caso e fusione nel terzo). Si tratta di prodotti intermedi utilizzati per la fabbricazione di pezzi in metalli duri: utensili da taglio in carburo cementato e pezzi di usura, rivestimenti resistenti all’abrasione, punte per la trivellazione petrolifera e l’estrazione di minerali, cuscinetti e punte per la trafilatura e la fucinatura dei metalli.
(17)
L’attuale inchiesta ha confermato che il prodotto in esame fabbricato e venduto dal produttore esportatore nell’Unione è identico per quanto concerne le caratteristiche fisiche e chimiche e gli usi al prodotto fabbricato dai produttori dell’Unione e venduto sul mercato UE o a quello fabbricato e venduto nel paese di riferimento; detti prodotti sono pertanto considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(18)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se erano in atto pratiche di dumping e, in caso affermativo, se la scadenza delle misure in vigore possa comportare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping. Si ricorda che, nel quadro dell’inchiesta di cui al detto articolo, non si riesamina la concessione del trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»).
(19)
Come indicato sopra, non è stato necessario effettuare un campionamento dei produttori esportatori della RPC.
(20)
Nella fase del campionamento l’unico produttore esportatore cinese disposto a collaborare sembrava rappresentare meno del 5 % del totale delle esportazioni cinesi nell’Unione. Le autorità cinesi e le altre parti interessate sono state informate della possibilità di applicazione dell’articolo 18 del regolamento di base a causa della scarsa collaborazione da parte dei produttori esportatori. La Commissione non ha ricevuto risposte a tale comunicazione.
(21)
Nel corso dell’inchiesta il produttore esportatore che ha collaborato rispondendo al questionario ha tuttavia corretto un errore nell’indicazione delle sue vendite all’esportazione nell’Unione e ha rivisto al rialzo il volume delle sue esportazioni nell’Unione. Parallelamente i volumi del prodotto in esame esportati nell’Unione dalla RPC sono stati ulteriormente esaminati sulla base dei dati forniti da Eurostat. Dopo aver verificato anche la risposta al questionario, si è quindi constatato che il volume delle esportazioni del produttore esportatore che ha collaborato era molto elevato (11). Alla luce di tali risultati si è concluso che il livello della collaborazione era elevato.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Paese di riferimento
(22)
Poiché a nessun produttore esportatore della RPC è stato concesso il TEM durante le inchieste precedenti, il valore normale per la Cina è stato stabilito conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
(23)
Nell’avviso di apertura la Commissione aveva proposto gli Stati Uniti come paese di riferimento appropriato ai fini della determinazione del valore normale per la RPC. Le parti interessate sono state invitate a pronunciarsi su tale scelta, ma non hanno formulato osservazioni od obiezioni a tale riguardo. Gli Stati Uniti sono stati utilizzati come paese di riferimento anche nell’inchiesta iniziale, rispetto alla quale non sembravano essere intervenute circostanze nuove o diverse tali da giustificare un’altra scelta, né alcuna circostanza di tale tipo è stata comunicata alla Commissione. Gli Stati Uniti sono stati ritenuti rappresentativi come mercato di riferimento, in particolare per l’apertura e la competitività propria del loro mercato interno. Un produttore degli Stati Uniti ha inoltre accettato di collaborare all’attuale riesame.
(24)
Di conseguenza gli Stati Uniti sono stati scelti quale paese di riferimento ad economia di mercato ai fini del presente riesame.
2.2. Valore normale
(25)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, il valore normale è stato stabilito sulla base delle informazioni verificate, ricevute dal produttore statunitense che ha collaborato, cioè sulla base dei prezzi pagati o pagabili sul mercato interno degli Stati Uniti per i tipi di prodotto che risultavano essere venduti nel corso di normali operazioni commerciali.
(26)
Il valore normale è stato quindi calcolato come la media ponderata dei prezzi delle vendite effettuate sul mercato interno ad acquirenti indipendenti dal produttore statunitense che ha collaborato.
(27)
È stato innanzitutto stabilito se il volume complessivo delle vendite interne del prodotto simile ad acquirenti indipendenti da parte del produttore statunitense che ha collaborato fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondesse ad almeno il 5 % del volume complessivo delle vendite del prodotto in esame esportato nell’Unione. Le vendite sul mercato interno del produttore statunitense che ha collaborato sono risultate sufficientemente rappresentative durante il periodo dell’inchiesta di riesame.
(28)
Si è poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell’ambito di normali operazioni commerciali a norma dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata determinata per il prodotto simile venduto sul mercato statunitense la percentuale di vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti durante il PIR.
(29)
Poiché il volume delle vendite remunerative del prodotto simile rappresentava meno dell’80 % del volume complessivo delle vendite del prodotto simile, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivo sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi delle vendite remunerative.
2.3. Prezzo all’esportazione
(30)
Come indicato sopra, poiché il produttore esportatore che ha collaborato rappresentava più del 90 % del totale delle importazioni cinesi nell’Unione, il prezzo all’esportazione è stato esaminato sulla base dei dati forniti da detto produttore esportatore, vale a dire il prezzo, debitamente adeguato, effettivamente pagato o pagabile per il prodotto in esame venduto all’esportazione nell’Unione.
2.4. Confronto
(31)
La media ponderata del valore normale è stata confrontata alla media ponderata del prezzo all’esportazione per ciascun tipo di prodotto in esame, allo stadio franco fabbrica, nella stessa fase commerciale e allo stesso livello di tassazione. In conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e al fine di garantire un confronto equo, si è tenuto conto delle differenze tra i fattori che, secondo quanto affermato e dimostrato, influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità. Sono stati effettuati adeguamenti per i costi relativi a trasporto marittimo e interno, assicurazione, spese bancarie e di imballaggio. Sono stati inoltre effettuati un adeguamento del 5 % sul prezzo all’esportazione per la tassa all’esportazione nonché l’adeguamento sul valore normale per l’imposta sul valore aggiunto (IVA).
2.5. Margine di dumping
(32)
In conformità all’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato per ciascun tipo di prodotto in base a un confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. Tale confronto ha dimostrato l’esistenza di dumping durante il PIR, pari a più dell’80 %, pertanto a un livello sensibilmente superiore rispetto a quello stabilito nell’ultima inchiesta di riesame (31 %). Il livello preciso del margine di dumping non può essere reso noto per ragioni di riservatezza. I calcoli si sono basati sui dati forniti da un produttore esportatore della RPC e un produttore del paese di riferimento. La pubblicazione del margine di dumping consentirebbe sia al produttore esportatore della RPC, sia al produttore del paese di riferimento di dedurre rispettivamente il valore normale e il prezzo all’esportazione dell’altro, il che significherebbe una chiara violazione del diritto alla riservatezza di entrambe le parti.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Osservazione preliminare
(33)
I dati inclusi nella presente sezione sono il risultato dell’esame dei dati forniti dal produttore esportatore che ha collaborato, da Eurostat e dalla domanda di riesame.
3.2. Capacità produttiva inutilizzata dei produttori esportatori cinesi
(34)
I dati sulla capacità produttiva inutilizzata del produttore esportatore cinese che ha collaborato sono stati presentati maggiorati o ridotti del 20 % per tutelare la riservatezza. La capacità produttiva nella RPC era pari a circa 21 000 t nel 2006 e nel 2007 ed è aumentata significativamente, passando a circa 35 000 t nel 2008 e durante il PIR, un aumento superiore all’80 % durante il periodo considerato. Tali dati possono essere considerati prudenti poiché la domanda di riesame indicava una capacità produttiva prossima a 50 000 t.
(35)
Il produttore esportatore che ha collaborato ha inoltre indicato un sostanziale aumento della capacità produttiva durante il periodo considerato.
(36)
Sulla base delle informazioni raccolte durante l’inchiesta la capacità produttiva cinese complessiva superava sensibilmente l’effettiva produzione cinese (almeno di 20 000 t nel 2008 e nel PIR).
(37)
Durante il PIR la RPC disponeva di una capacità produttiva inutilizzata pari a sei volte il consumo dell’Unione (25 000 t rispetto a 3 800 t di consumo nell’Unione).
(38)
Alla luce di quanto precede, è evidente che gran parte della capacità inutilizzata di cui la RPC dispone potrebbe essere utilizzata per aumentare le esportazioni verso l’Unione in assenza di misure antidumping.
(39)
Dalle informazioni presentate durante l’inchiesta sono emerse notevoli distorsioni nel mercato delle materie prime utilizzate per fabbricare il prodotto in esame. In primo luogo le materie prime sono soggette a contingenti concessi dalle autorità cinesi. In secondo luogo le autorità cinesi limitano l’accesso alle materie prime mediante l’imposizione di tasse all’esportazione e politiche di riduzione dell’IVA che, come indicato al considerando 31, erano applicate anche al prodotto in esame. Tali fattori costituiscono ulteriori elementi che nella fattispecie indicano la probabilità del persistere del dumping.
3.3. Attrattiva del mercato dell’Unione e prezzi all’esportazione nei paesi terzi
(40)
Le informazioni sui prezzi fornite dall’esportatore che ha collaborato, che non possono essere rese note per ragioni di riservatezza, indicano che l’Unione costituisce effettivamente un mercato interessante per i produttori esportatori cinesi. In tutto il periodo considerato i prezzi praticati in altri mercati dei paesi terzi erano inferiori (tranne nel 2007) a quelli praticati nell’Unione (del 10-20 % circa a seconda degli anni del periodo considerato).
(41)
Per tali ragioni si può concludere che a livello dei prezzi praticabili il mercato UE è decisamente un’alternativa interessante per gli esportatori cinesi.
(42)
Di conseguenza, i produttori esportatori cinesi avranno buoni motivi per indirizzare le loro esportazioni verso il mercato dell’Unione qualora le misure venissero abrogate. I prezzi elevati praticati sul mercato dell’Unione consentirebbero ai produttori esportatori cinesi di ottenere margini di profitto maggiori.
3.4. Elusione delle misure
(43)
Nel 2005 le misure sono state estese a un ulteriore codice NC, poiché si è constatato che gli esportatori cinesi eludevano le misure aggiungendo piccole quantità di un’altra polvere metallica (in genere cobalto) alla polvere di carburo di tungsteno (12). Tale pratica confermata di elusione è un ulteriore elemento a favore della conclusione sulla probabilità del persistere del dumping. Si tratta di un chiaro elemento di prova del fatto che il mercato europeo continua ad essere interessante per i produttori esportatori cinesi, che con ogni probabilità indirizzerebbero volumi più elevati di carburo di tungsteno verso l’UE in assenza di misure antidumping.
3.5. Conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping
(44)
L’analisi di cui sopra dimostra che le importazioni cinesi hanno continuato ad entrare nel mercato dell’Unione a prezzi di dumping, con margini di dumping molto alti. Data in particolare l’analisi dei livelli dei prezzi nel mercato UE e in quelli di altri paesi terzi, nonché le capacità disponibili nella RPC, è possibile concludere che esiste la probabilità del persistere del dumping se le misure vengono abrogate.
D. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Definizione dell’industria dell’Unione
(45)
All’interno dell’Unione il prodotto simile è fabbricato da sette società o gruppi di società.
(46)
Si considera perciò che essi costituiscano l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e di seguito saranno denominati «l’industria dell’Unione».
2. Osservazione preliminare
(47)
I dati relativi alle importazioni nell’Unione del prodotto in esame originario della RPC hanno dovuto essere indicizzati al fine di tutelare la riservatezza in conformità all’articolo 19 del regolamento di base.
(48)
Per quanto riguarda i volumi delle importazioni che rientrano nel codice TARIC 3824300010, dato che nei dati di Eurostat relativi alle importazioni disponibili a livello dei codici NC (codice NC 3824 30 00) sono stati inclusi prodotti diversi dal prodotto in esame, la seguente analisi è stata effettuata in base ai dati relativi alle importazioni a livello dei codici TARIC, completati da dati raccolti in conformità all’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base. I dati TARIC sono ritenuti riservati poiché offrono un grado di precisione che consente l’identificazione delle parti. Per questo motivo alcuni dati sono presentati in intervalli.
(49)
I dati relativi all’industria dell’Unione sono stati ricavati dalle risposte ai questionari da parte dei sette produttori dell’Unione.
3. Consumo sul mercato dell’Unione
(50)
Il consumo dell’Unione è stato calcolato sommando ai volumi delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato UE i dati sulle importazioni forniti da Eurostat.
(51)
Tra il 2006 e il PIR il consumo dell’Unione è calato del 62 % e il calo maggiore è stato registrato tra il 2008 e il PIR. Nel PIR il consumo è diminuito del 63 % rispetto al 2008.
Tabella 1
Consumo
2006
2007
2008
PIR
Volume (t)
+
Totale delle importazioni
1 766
1 885
2 303
755
+
Produzione UE venduta sul mercato UE
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Consumo
10 047
10 218
10 284
3 779
Aumento su base annua
2 %
1 %
-63 %
4. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla Repubblica popolare cinese
(52)
I volumi, le quote di mercato e i prezzi medi delle importazioni oggetto di dumping originarie della RPC hanno seguito l’andamento delineato di seguito. Le tendenze relative a quantità e prezzi si basano su dati di Eurostat.
Tabella 2
Importazioni dalla PRC
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dal paese interessato (t)
Più di 700
Più di 700
Più di 400
Più di 60
Indice (2006 = 100)
100
104
60
11
Quota di mercato delle importazioni dal paese interessato
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Prezzo delle importazioni dal paese interessato (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indice (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Il volume delle importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame originario della RPC è diminuito dell’89 % nel periodo considerato, raggiungendo un livello di circa 80 t durante il PIR. Anche la loro quota di mercato è diminuita, passando dal 7,1 % nel 2006 al 2,1 % nel PIR.
(54)
Una possibile spiegazione di tale calo è il notevole aumento del consumo interno della RPC nel corso del periodo considerato. Attraverso un sistema di contingenti e tariffe di esportazione le autorità cinesi sembrano inoltre perseguire una politica di conservazione delle risorse di tungsteno della RPC.
(55)
I prezzi delle importazioni cinesi sono diminuiti del 14 % durante il periodo considerato. Tale evoluzione riflette l’andamento generale osservato anche per i prezzi dell’industria dell’Unione.
(56)
Il confronto ha inoltre mostrato che le importazioni dalla RPC erano effettuate a prezzi inferiori di oltre il 10 % a quelli dell’industria dell’Unione al netto del dazio antidumping in vigore. Tali risultati coincidono con quelli dell’ultima inchiesta di riesame (13).
5. Importazioni da altri paesi
(57)
L’evoluzione del volume delle importazioni da altri paesi durante il periodo considerato è presentata nella tabella che segue. Le tendenze relative a quantità e prezzi si basano su dati di Eurostat.
Tabella 3
Importazioni da altri paesi
2006
2007
2008
PIR
Importazioni da altri paesi (t)
1 050
1 138
1 873
675
Indice (2006 = 100)
100
108
178
64
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Prezzo medio (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indice (2006 = 100)
100
97
79
91
Quota del mercato statunitense
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Prezzo medio (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Quota di mercato della Corea del Sud
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Prezzo medio (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Le importazioni dai paesi terzi interessati sono diminuite del 36 % nel corso del periodo considerato. In tal modo hanno seguito un andamento generale del mercato dovuto al calo dei consumi (del 62 %), anche se non alla stessa velocità. La quota di mercato di queste importazioni è quindi aumentata, passando dal 10,5 % al 17,9 %. L’impatto di tali importazioni sull’industria dell’Unione non può essere considerato negativo, come è dimostrato nei considerando da 85 a 88.
(59)
Va osservato che la quota di mercato della Repubblica di Corea («Corea») è raddoppiata nel periodo considerato, giungendo al 4,4 %. I prezzi medi delle importazioni coreane sono diminuiti nel periodo considerato, rimanendo tuttavia costantemente più alti dei prezzi medi di vendita delle esportazioni cinesi.
6. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(60)
In conformità all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici pertinenti che influiscono sulla situazione dell’industria dell’Unione.
6.1. Produzione
(61)
La produzione dell’industria dell’Unione è inizialmente aumentata, rispetto al 2006, del 5,8 % nel 2007 e dell’11,6 % nel 2008, per poi calare bruscamente del 56 % rispetto al 2008 durante il PIR.
Tabella 4
Produzione totale dell’Unione
2006
2007
2008
PIR
Volume (t)
Produzione
10 094
10 679
11 268
4 861
Indice (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Capacità e indici di utilizzo degli impianti
(62)
Tra il 2006 e il PIR la capacità produttiva ha registrato un aumento del 10,8 %. Con il calo della produzione, in particolare durante il PIR, l’utilizzo degli impianti ha registrato di conseguenza un calo complessivo del 57 % tra il 2006 e il PIR, giungendo al 39 % durante il PIR.
Tabella 5
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2006
2007
2008
PIR
Volume (t)
Capacità produttiva
11 110
11 610
12 230
12 310
Indice (2006 = 100)
100
105
110
111
Utilizzo degli impianti
91 %
92 %
92 %
39 %
Indice (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Scorte
(63)
Il livello delle scorte finali dell’industria dell’Unione è aumentato del 20 % nel 2008 rispetto al 2006, per poi calare del 26 % durante il PIR.
Tabella 6
Scorte
2006
2007
2008
PIR
Volume (t)
Scorte finali
1 714
1 808
2 054
1 514
Indice (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Volume delle vendite
(64)
Le vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione ad acquirenti indipendenti sono lievemente aumentate tra il 2006 e il 2008 per poi calare del 61 % tra il 2008 e il PIR. I volumi delle vendite sono aumentati nel 2007 e 2008, ma sono poi calati bruscamente durante il PIR. Questo sviluppo coincide con la tendenza generale al calo dei consumi sul mercato dell’Unione.
Tabella 7
Vendite ad acquirenti indipendenti
2006
2007
2008
PIR
Volume (t)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indice (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Quota di mercato
(65)
La quota di mercato dell’industria dell’Unione è stata piuttosto stabile tra il 2006 e il 2008, per aumentare poi di 4 punti percentuali tra il 2008 e il PIR. Nel complesso si è registrato un aumento di 5 punti percentuali durante il periodo considerato.
Tabella 8
Quota di mercato dell’UE
2006
2007
2008
PIR
Quota di mercato dell’UE
56 %
55 %
57 %
61 %
Indice (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Crescita
(66)
L’industria dell’Unione ha potuto accrescere in parte la quota di mercato, poiché il calo delle vendite è stato lievemente inferiore a quello dei consumi.
6.7. Occupazione
(67)
Tra il 2006 e il PIR l’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuita del 17 %. L’occupazione è calata anche nel periodo 2006-2008, quando la produzione è lievemente aumentata, il che dimostra gli sforzi fatti dall’industria dell’Unione per migliorare la sua produttività. Durante il PIR il brusco calo della produzione ha tuttavia comportato un forte deterioramento dell’occupazione.
Tabella 9
Occupazione
2006
2007
2008
PIR
Durata media (periodo considerato)
Totale dipendenti
674
667
653
557
Indice (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Produttività
(68)
La produttività della manodopera dell’industria dell’Unione, in termini di produzione annua per dipendente, rispetto al 2006 è aumentata del 7 % nel 2007 e del 15 % nel 2008, per poi calare del 49 % tra il 2008 e il PIR.
Tabella 10
Produttività
2006
2007
2008
PIR
Produttività (t all’anno/dipendente)
15
16
17
9
Indice (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Prezzi di vendita
(69)
Nel periodo considerato i prezzi medi di vendita franco fabbrica dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti nell’Unione sono calati. Nel complesso l’industria dell’Unione ha dovuto diminuire i suoi prezzi del 15,4 % tra il 2006 e il PIR.
(70)
Come spiegato nei considerando 55 e 56, i prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC hanno seguito un andamento simile a quello dei prezzi dell’industria dell’Unione, ma sono rimasti costantemente inferiori ai prezzi dell’industria dell’Unione. Durante il PIR i prezzi della RPC erano inferiori di più del 10 % a quelli dell’industria dell’Unione.
Tabella 11
Prezzo unitario sul mercato UE
2006
2007
2008
PIR
Prezzi unitari delle vendite dell’Unione (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indice (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Salari
(71)
Tra il 2006 e il PIR il salario medio per dipendente è aumentato del 4,8 %.
Tabella 12
Costo del lavoro
2006
2007
2008
PIR
Costo del lavoro annuo per dipendente
53 614
54 613
56 564
56 221
Indice (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investimenti e capacità di reperire capitali
(72)
Tra il 2006 e il 2008 il flusso annuo di investimenti effettuati nel prodotto in esame dall’industria dell’Unione è aumentato del 18 %. Tra il 2007 e il 2008 gli investimenti sono aumentati del 103 %. Durante il PIR gli investimenti sono tuttavia diminuiti del 65 % rispetto al 2008.
(73)
Gli investimenti sono stati effettuati principalmente nella costruzione di nuovi impianti per la produzione di materiali in tungsteno a partire da materiali usati e rottami. Gli investimenti hanno dovuto essere ridotti a causa: i) del calo del livello generale della produzione nel mercato dell’Unione; ii) delle distorsioni che hanno interessato le materie prime (cfr. il considerando 39); e iii) della crisi economica.
(74)
Durante il PIR non sono stati effettuati investimenti significativi. Questo può essere spiegato in gran parte con la crisi economica iniziata nel 2008, che ha raggiunto il punto più critico durante il PIR, quando l’accesso a nuovi capitali era particolarmente difficile.
Tabella 13
Investimenti
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (migliaia di EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indice (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Redditività e utile sul capitale investito
(75)
Grazie in parte alle misure antidumping in vigore, in parte agli sforzi compiuti dall’industria dell’Unione per diversificare le fonti di materie prime, l’industria dell’Unione tra il 2006 e il 2008 è riuscita a mantenere un livello positivo di redditività, che è comunque diminuito del 26 % in tale periodo. Durante il PIR l’industria dell’Unione ha tuttavia ottenuto risultati molto meno favorevoli, rivelando una certa vulnerabilità in tale contesto.
(76)
L’utile sul capitale investito ha seguito nel complesso l’andamento della redditività durante tutto il periodo considerato.
Tabella 14
Redditività e utile sul capitale investito
2006
2007
2008
PIR
Redditività netta delle vendite UE ad acquirenti indipendenti (in % sulle vendite nette)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Utile sul capitale investito (in % del valore contabile netto degli investimenti)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Flusso di cassa
(77)
L’andamento del flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di autofinanziare le sue attività, è rimasto positivo durante il periodo dell’inchiesta, tuttavia è calato del 35 % circa tra il 2006 e il PIR.
Tabella 15
Flusso di cassa
2006
2007
2008
PIR
Flusso di cassa (migliaia di EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indice (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Entità del margine di dumping
(78)
Le pratiche di dumping della RPC sono continuate durante il PIR a un livello notevolmente superiore a quello delle misure in vigore. Inoltre, tenuto conto delle distorsioni che hanno interessato le materie prime, della capacità inutilizzata e dei prezzi delle importazioni dalla RPC, l’impatto dei margini di dumping effettivi sull’industria dell’Unione non può essere considerato trascurabile.
6.15. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(79)
È stato esaminato se l’industria dell’Unione si sia ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping. Si è concluso che la ripresa da tali effetti era in gran parte riuscita, poiché le misure antidumping in vigore si sono dimostrate efficaci. La crisi economica ha tuttavia bloccato questo processo accentuando le difficoltà dell’industria dell’Unione.
7. Impatto delle importazioni oggetto di dumping e di altri fattori
7.1. Impatto delle importazioni oggetto di dumping
(80)
Parallelamente al calo dei consumi nell’Unione la quota di mercato delle importazioni cinesi è diminuita, passando dal 7,1 % al 2,1 % (cfr. il considerando 52). Le informazioni disponibili indicano che queste importazioni sono state effettuate a prezzi inferiori a quelli dell’industria dell’Unione e a quelli delle importazioni originarie di altri paesi terzi. Come indicato nel considerando 56, in base a un calcolo che non tiene conto del dazio antidumping i prezzi delle importazioni cinesi erano inferiori del 10,7 % a quelli dell’industria dell’Unione durante il PIR. Si ricorda che l’aliquota del dazio è pari al 33 %. Di conseguenza, il livello di undercutting dimostra da un lato l’efficacia dei dazi in vigore e dall’altro la necessità di mantenere le misure. Tale conclusione è confermata dal fatto che l’undercutting riscontrato era allo stesso livello constatato nel corso dell’ultima inchiesta di riesame. L’impatto dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC sull’industria dell’Unione è quindi rimasto immutato e, in assenza di elementi di prova di segno contrario, probabilmente non cambierà.
7.2. Impatto della crisi economica
(81)
A causa delle condizioni economiche estremamente negative che durante il PIR hanno caratterizzato il settore a valle del tungsteno, segnatamente il settore dell’acciaio e dei carburi cementati, che costituisce il principale consumatore di tungsteno dell’Unione, l’industria dell’Unione ha drasticamente ridotto la produzione e le vendite del prodotto in esame.
(82)
Prima delle crisi le società che operavano nel settore a valle disponevano di un elevato livello di scorte di tungsteno non costituite durante il PIR, e questo ha pregiudicato ulteriormente la produzione dell’industria dell’Unione.
(83)
Poiché la produzione è calata e l’industria dell’Unione è ad alta intensità di capitale, e deve quindi produrre determinati volumi per contenere il costo fisso unitario, la redditività è stata gravemente compromessa.
(84)
L’esame dell’industria dell’Unione prima della crisi dimostra tuttavia l’efficacia delle misure antidumping in vigore. L’inchiesta ha mostrato che i maggiori produttori dell’Unione stavano effettuando notevoli investimenti per evitare le distorsioni a livello di materie prime, mentre nel contempo erano in grado di competere sul mercato mantenendo una posizione salda.
7.3. Importazioni da altri paesi
(85)
Si stima che il volume delle importazioni da altri paesi terzi sia diminuito del 36 %, passando da 1 500 t nel 2006 a 675 t nel PIR. La quota di mercato delle importazioni provenienti dagli altri paesi è aumentata passando dal 10,5 % nel 2006 al 17,9 % nel PIR. Il prezzo medio di queste importazioni è calato dell’8,9 % tra il 2006 e il PIR. I principali paesi importatori sono stati la Corea del Sud e gli Stati Uniti.
(86)
Nel periodo considerato la quota di mercato delle importazioni dalla Corea del Sud è raddoppiata (dal 2,2 % al 4,4 %). Le informazioni disponibili indicano tuttavia che durante il PIR tali importazioni sono state effettuate a prezzi solo lievemente inferiori (del 6,6 %) a quelli dell’industria dell’Unione, ma superiori (del 9,8 %) a quelli delle importazioni originarie della RPC.
(87)
La quota di mercato delle importazioni dagli Stati Uniti è diminuita di 15,1 punti percentuali nel periodo considerato (da 4,2 % a 3,6 %). In base alle informazioni disponibili durante il PIR tali importazioni sono state effettuate a prezzi superiori a quelli dell’industria dell’Unione e quindi anche notevolmente superiori (del 31 %) a quelli delle importazioni originarie della RPC.
(88)
In conclusione, tra i maggiori importatori di carburo di tungsteno nell’UE, le importazioni dalla Corea del Sud e dagli Stati Uniti non possono aver avuto un impatto negativo sulla situazione dell’industria dell’Unione principalmente a causa dei loro prezzi (simili o persino superiori a quelli dell’industria dell’Unione) e nel caso degli Stati Uniti anche a causa della riduzione della loro quota di mercato.
8. Conclusione
(89)
Grazie agli efficaci dazi antidumping in vigore l’industria dell’Unione è riuscita a riprendersi in qualche misura dagli effetti del precedente dumping pregiudizievole.
(90)
Non si può tuttavia concludere che la situazione dell’industria dell’Unione sia sicura. Sebbene quasi tutti gli indicatori del pregiudizio relativi al rendimento finanziario dei produttori dell’Unione, quali redditività, utile sui capitali investiti e flusso di cassa, siano migliorati nei primi anni del periodo considerato, l’inchiesta ha anche mostrato che durante il PIR tutti gli indicatori del pregiudizio sono peggiorati.
(91)
Sebbene il calo della domanda durante il PIR possa essere in parte attribuito alla crisi economica, l’inchiesta ha attentamente esaminato l’impatto delle esportazioni a basso prezzo dalla RPC sulla situazione dell’industria dell’Unione.
(92)
Come indicato nel considerando 52 i volumi delle importazioni dalla RPC sono effettivamente diminuiti tra il 2006 e il PIR. Nello stesso periodo i prezzi di tali importazioni sono diminuiti del 14 %, un calo che analizzato nel contesto dei quattro anni del periodo considerato riflette lo sviluppo dei prezzi dell’industria dell’Unione. Va tuttavia osservato che il notevole calo (del 15 %) dei prezzi delle importazioni cinesi oggetto di dumping si è verificato tra il 2006 e il 2007, vale a dire molto prima della crisi economica, nel periodo in cui l’industria dell’Unione era in fase di ripresa. I prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC si sono in seguito stabilizzati e il calo connesso alla crisi finanziaria sembra essere ridotto. Il momento (prima della crisi) in cui gli esportatori cinesi hanno considerevolmente ridotto i prezzi potrebbe indicare che essi abbiano messo in atto una strategia più mirata e rigorosa per ottenere prezzi notevolmente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione. La differenza tra i prezzi delle esportazioni cinesi e quelli dell’industria dell’Unione era rispettivamente pari al 27 % nel 2007 e al 22,8 % nel 2008.
(93)
Nel 2008 i prezzi delle esportazioni della RPC erano inferiori del 22,8 % a quelli dell’industria dell’Unione. Durante il PIR il divario si è ridotto, passando al 15,7 %. Con il brusco calo dei consumi i produttori dell’Unione hanno dovuto ridurre i loro prezzi al fine di mantenere la quota di mercato.
(94)
Come indicato nel considerando 57, il volume delle importazioni da altri paesi terzi è diminuito del 36 %, parallelamente al calo nei consumi. Nonostante l’aumento della quota di mercato, l’impatto di tali importazioni sulla situazione dell’industria dell’Unione non può essere considerato negativo, come è stato dimostrato nel considerando 88.
(95)
Per quanto riguarda la sostenibilità dell’industria dell’Unione, va osservato che gli elementi di prova raccolti durante l’inchiesta hanno mostrato che essa è riuscita a competere in normali condizioni di mercato con le importazioni di paesi terzi e, anche quando i prezzi erano inferiori a quelli dei produttori dell’Unione, il divario era meno significativo rispetto a quello con i prezzi cinesi, come è stato dimostrato nei considerando da 85 a 88.
(96)
In seguito al miglioramento della situazione dell’industria dell’Unione negli anni precedenti il PIR, l’industria ha investito in nuove tecnologie di punta per fabbricare il prodotto in esame a partire da rottami, aggirando così in parte le distorsioni a livello di materie prime.
(97)
Tenendo conto della situazione complessiva dell’industria dell’Unione, nonché delle importazioni dalla RPC nel periodo dal 2006 al PIR e dati gli sviluppi positivi di alcuni indicatori relativi all’industria dell’Unione, si ritiene in conclusione che l’industria dell’Unione non abbia subito un pregiudizio notevole nel periodo considerato. Si è pertanto esaminato se una reiterazione del pregiudizio sia probabile in caso di scadenza delle misure.
E. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(98)
Come descritto nei considerando da 89 a 97, l’istituzione di misure antidumping ha permesso all’industria dell’Unione di riprendersi solo in certa misura dal pregiudizio subito. In effetti, quando nel PIR sono sensibilmente calati gli eccezionali livelli di consumo dell’Unione registrati nella maggior parte del periodo considerato, l’industria dell’Unione si è ritrovata in una situazione precaria e vulnerabile, ancora esposta all’effetto pregiudizievole delle importazioni oggetto di dumping originarie della RPC.
(99)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le importazioni dal paese in questione sono state valutate per stabilire la probabilità della reiterazione del pregiudizio.
2. Volumi e prezzi delle esportazioni cinesi nei paesi terzi
(100)
Si è constatato che i prezzi all’esportazione delle vendite cinesi in altri paesi terzi erano inferiori anche a quelli praticati nell’UE (approssimativamente del 10-20 % nei diversi anni del periodo considerato, ad eccezione del 2007). Le vendite degli esportatori cinesi nei paesi non UE sono state effettuate in quantità significative, corrispondenti a più dell’80 % di tutte le vendite all’esportazione. Si è quindi ritenuto che in caso di scadenza delle misure i produttori esportatori cinesi avrebbero buoni motivi per riorientare percentuali significative di esportazioni da altri paesi terzi verso il mercato dell’Unione, che risulta più interessante.
3. Capacità produttiva inutilizzata nel mercato della RPC
(101)
Come descritto nei considerando da 34 a 42, dai dati raccolti durante l’inchiesta emerge che la RPC dispone di consistenti capacità inutilizzate. Sono stati trovati chiari indizi a favore della conclusione che gran parte di tale capacità inutilizzata potrebbe essere utilizzata per aumentare le esportazioni nell’Unione in assenza delle misure antidumping. Tale conclusione è confermata in particolare dall’assenza di indicazioni del fatto che i mercati dei paesi terzi o il mercato interno cinese possano assorbire una produzione supplementare della RPC.
4. Conclusione
(102)
L’industria dell’Unione ha subito per vari anni gli effetti delle importazioni cinesi oggetto di dumping e la sua situazione economica attuale è ancora precaria.
(103)
Come indicato in precedenza l’industria dell’Unione è riuscita a riprendersi dalle pratiche di dumping cinesi grazie alle misure antidumping in vigore. Durante il PIR essa si è tuttavia trovata in una difficile situazione economica principalmente a causa della crisi economica. In tale contesto, se l’industria dell’Unione si trovasse esposta a un aumento delle importazioni a basso prezzo dal paese interessato, le vendite, la quota di mercato e i prezzi di vendita con ogni probabilità peggiorerebbero ulteriormente, e con essi la situazione finanziaria in generale dell’industria dell’Unione.
(104)
Inoltre, come indicato al considerando 56, si è constatato anche che il fatto che i prezzi di vendita dei produttori cinesi fossero inferiori in media quasi dell’11 % a quelli dell’industria dell’Unione, sembra indicare che in assenza delle misure i produttori esportatori cinesi con ogni probabilità esporterebbero il prodotto in esame nel mercato dell’Unione a prezzi notevolmente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione.
(105)
Alla luce di quanto constatato nel corso dell’inchiesta - vale a dire la capacità inutilizzata nella RPC, le distorsioni riscontrate nel mercato delle materie prime, la possibilità che i produttori esportatori del paese interessato aumentino o riorientino i volumi delle loro esportazioni verso il mercato dell’Unione, la strategia dei prezzi cinese in altri paesi terzi e l’attrattiva del più vantaggioso mercato dell’Unione - l’abrogazione delle misure comporterebbe la probabilità di reiterazione del pregiudizio, che risulterebbe ancor più grave tenendo conto dell’attuale crisi economica.
F. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(106)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contrario all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
(107)
Va ricordato che nelle precedenti inchieste si era ritenuto che l’adozione di misure non fosse contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che la presente inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui sono già state applicate misure antidumping, consente di individuare qualsiasi effetto negativo indebito delle misure antidumping in vigore sulle parti interessate.
(108)
Su tali basi si è esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping e della reiterazione del pregiudizio, esistono ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non è nell’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(109)
Tenuto conto delle conclusioni sulla situazione dell’industria dell’Unione esposte nei considerando da 89 a 97 e degli argomenti relativi all’analisi della probabilità della reiterazione del pregiudizio presentati nei considerando da 102 a 105, si può inoltre ritenere probabile che l’industria dell’Unione in caso di scadenza dei dazi antidumping subirebbe un serio deterioramento della sua situazione finanziaria.
(110)
Si ritiene che il mantenimento delle misure andrebbe a vantaggio dell’industria dell’Unione, che dovrebbe così essere in grado di aumentare i volumi di vendita e probabilmente anche i prezzi di vendita, generando in tal modo il livello di utile necessario a consentirle la prosecuzione degli investimenti in nuove tecnologie per i suoi impianti di produzione. Al contrario, l’abrogazione delle misure bloccherebbe la ripresa dell’industria dell’Unione, minacciando gravemente la sua sostenibilità e mettendo quindi a rischio la sua stessa esistenza, riducendo così l’offerta e la competizione sul mercato.
3. Interesse degli importatori/utilizzatori
(111)
Un utilizzatore si è manifestato e ha risposto al questionario. L’utilizzatore che ha collaborato ha sostenuto che il mantenimento delle misure non avrebbe un impatto negativo sulla concorrenza nel mercato dell’Unione, ma al contrario, consentirebbe all’industria a valle di disporre di una gamma più ampia di fornitori che operano in concorrenza, a prezzi di mercato.
(112)
Si ricorda che dalle precedenti inchieste è emerso che l’istituzione delle misure non avrebbe avuto un impatto significativo per gli utilizzatori (14). Nonostante le misure in vigore gli importatori/utilizzatori dell’Unione hanno potuto continuare ad approvvigionarsi anche nella RPC. Non è stata comunque fornita alcuna indicazione su eventuali difficoltà a reperire altre fonti di approvvigionamento. Si conclude quindi che il mantenimento delle misure antidumping con ogni probabilità non avrà un effetto significativo sugli importatori/utilizzatori dell’Unione.
4. Conclusione
(113)
Gli effetti del mantenimento delle misure prevedibilmente aiuteranno l’industria dell’Unione, con un conseguente effetto positivo sulla concorrenza del mercato dell’Unione e una riduzione della minaccia di chiusura di impianti e riduzioni dei posti di lavoro.
(114)
Il mantenimento delle misure può inoltre avvantaggiare gli utilizzatori/importatori, mantenendo un’ampia gamma di fornitori nel mercato dell’Unione.
(115)
Alla luce di quanto precede si conclude che il mantenimento delle misure non è contrario all’interesse dell’Unione.
G. MISURE ANTIDUMPING
(116)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale potevano presentare osservazioni al riguardo. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni debitamente motivate.
(117)
Alla luce di quanto precede si conclude, conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, che è opportuno mantenere le misure antidumping sulle importazioni di carburo di tungsteno, di carburo di tungsteno semplicemente miscelato a polvere metallica e di carburo di tungsteno fuso originari della RPC. Si ricorda che queste misure consistono in dazi ad valorem,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di carburo di tungsteno, di carburo di tungsteno semplicemente miscelato a polvere metallica e di carburo di tungsteno fuso, attualmente classificabili ai codici NC 2849 90 30 e ex 3824 30 00 (15) (codice TARIC 3824300010), originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti di cui al paragrafo 1 è del 33 %.
3. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 21 marzo 2011.