РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1043/2011 НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване
(1)
На 26 януари 2011 г. Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известието за откриване“), откриването на антидъмпингово производство във връзка с вноса в Съюза на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република („КНР“) или (наричани по-нататък „засегнатите държави“).
(2)
Антидъмпинговото производство беше открита след жалба, подадена на 13 декември 2010 г. от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на дружеството Oxaquim S.A. („жалбоподателят“), представляващо голяма част - в случая над 25 % - от общото производство на оксалова киселина в Съюза. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на производство.
1.2. Страни, засегнати от производството
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на производството жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на засегнатите държави, вносителите, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
С оглед на явно големия брой производители износители от засегнатите държави в известието за откриване беше предвидено изготвянето на извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима извадка и ако това е така, да подбере такава, всички производители износители от засегнатите държави бяха помолени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, за периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. Четири индийски дружества, едно от които не е докладвало никакви продажби в Съюза, и три групи на дружества от КНР отговориха на мярката за изготвяне на извадка. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие дружества или групи на дружества изготвянето на извадка не беше счетено за необходимо нито за Индия, нито за КНР и всички страни бяха уведомени, че няма да се подбира извадка.
(5)
Впоследствие една група на дружества от КНР прекрати съдействието си на разследването на ранен етап. В допълнение, едно индийско дружество отказа достъп на Комисията до производствената си инсталация за извършването на проверка. Вследствие, за него беше счетено, че не оказва съдействие съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент и надлежно беше уведомено за възможните последици от това.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на оказващите съдействие китайски производители износители и на органите на КНР в срока, определен в известието за откриване. Една китайска група на дружества поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или при отказ на такова - ИТ, докато друга група на дружества поиска само ИТ.
(7)
Въпросници бяха изпратени на всички известни засегнати страни. Отговори бяха получени от три дружества от Индия и от две групи от дружества от КНР, както и от жалбоподателя. Другият производител от Съюза не оказа съдействие. Отговори на въпросника бяха получени също така от трима потребители и осем вносители, от които бяха посетени всички потребители и четирима вносители.
(8)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинг, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на територията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
-
Oxaquim S.A. (Испания)
б)
Потребители
-
OMG Kokkola (Финландия)
-
P.A.G. Srl (Италия)
-
Третият потребител пожела самоличността му да не бъде разкривана
в)
Вносители
-
Brenntag BV (Нидерландия)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Полша)
-
Norkem Limited (Обединено кралство)
-
Geratech Marketing (Белгия)
г)
Производители износители от Индия
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
д)
Производители износители от Китай
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd и Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. („група Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd и Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. („група Shanxi Reliance“)
1.3. Разследван период
(9)
Разследването за дъмпинг и вреда обхваща периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. („разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглежданият продукт е оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 и с произход Индия или КНР. Съществуват два типа оксалова киселина: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която се произвежда в КНР и не се произвежда в Индия, се произвежда посредством процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняването на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси.
(11)
Оксаловата киселина се използва за широк кръг приложения, напр. като редуциращо или избелващо вещество, във фармакологичния синтез и при производството на химикали.
2.2. Сходен продукт
(12)
Разследването показа, че оксаловата киселина, която се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, оксаловата киселина, която се произвежда и продава на вътрешните пазари на Индия и на КНР, и оксаловата киселина, която се внася в Съюза от Индия и КНР, като цяло имат еднакви основни физически и химически характеристики и еднакви основни крайни употреби.
(13)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Предварителна бележка
(14)
По време на посещението за проверка в Индия едно дружество не предостави поисканата информация нито навреме, нито в исканата форма. В резултат на това Комисията не беше в състояние да провери информацията, подадена в отговор на антидъмпинговия въпросник. Дружеството беше уведомено писмено, че може да бъде счетено като страна, която не оказва съдействие, и че заключението може да се изготви въз основа на наличните факти. В отговора си дружеството изтъкна смекчаващи обстоятелства, които обаче не бяха такива, че да доведат до различно заключение. Вследствие, за това дружество беше приложен член 18 и заключението беше изготвено въз основа на наличните факти. В съответствие с това само за един производител износител от Индия беше счетено, че оказва съдействие на Комисията в настоящото разследване.
3.1.2. Нормална стойност
(15)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо проучи дали вътрешните продажби на сходния продукт на независими клиенти от страна на производителя износител са представителни. Тъй като тези продажби са представлявали над 5 % от обема на продажбите му в Съюза на разглеждания продукт, тя стигна до заключението, че общите продажби на сходния продукт са представителни.
(16)
След това Комисията провери дали вътрешните продажби на производителя износител могат да се считат за извършени при обичайните търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните вътрешни продажби на сходния продукт на независими клиенти от всичките продажби на сходния продукт.
(17)
Когато рентабилните продажби възлизат най-малко на 80 % от всички продажби, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата на всички продажби, включително и нерантабилните. От друга страна, ако рентабилните продажби възлизат на по-малко от 80 %, но над 20 % от всички продажби, и ако среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата само на рентабилните продажби. За дадена продажба се счита, че е рентабилна, когато единичната цена е равна или надхвърля разходите за производство.
(18)
Анализът на Комисията на вътрешните продажби показа, че 41 % от всички продажби на разглеждания продукт са били рентабилни и среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена. Съответно нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена цена само от рентабилните продажби.
3.1.3. Износна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт пряко за независими клиенти в Съюза. Поради това в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент износните цени са установени на базата на цените, които действително са платени или са платими от тези независими клиенти за разглеждания продукт, когато се изнася за Съюза.
3.1.4. Сравнение
(20)
Сравнението между нормалната стойност и износната цена беше направено на базата на цената франко завод. За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции за разликите, които влияят на цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Съответно бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, обработка и опаковане, разходите за кредитиране и комисионни.
3.1.5. Дъмпингов марж
(22)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за оказващия съдействие производител от Индия е определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената износна цена.
(23)
На тази основа временно приетият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 22,8 % за Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от Индия, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащия производител износител, и статистическите данни от Евростат. Като се има предвид, че съдействието от Индия беше слабо, т.е. 38 %, е счете за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички износители от Индия, да се определи въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащия производител.
(25)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 43,6 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
3.2. Китайска народна република
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)/Индивидуално третиране (ИТ)
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент нормалната стойност за вноса от КНР се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са представени в обобщен вид по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат добър комплект от основна счетоводна документация, която е подлагана на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и е прилагана за всички цели;
-
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
определянето на обменните курсове е в съответствие с пазарните курсове.
(27)
Една група на дружества от КНР поиска ТДПИ и подаде формуляри за ТДПИ за трите дружества, участващи в производството и търговията с разглеждания продукт. Предоставената информация впоследствие беше проверена от Комисията на място във въпросните дружества.
(28)
Проучването за ТДПИ показа, че едно от дружествата не отговаря на изискванията на критерии 1-3. Първо, то не показа, че разходите му отразяват пазарните стойности поради значителната финансова намеса на държавата, която влияе на структурата на разходите на дружеството под формата напр. на временни данъчни облекчения и безлихвени заеми. Второ, проучването за ТДПИ установи редица сериозни недостатъци и грешки в неговото счетоводство и това, че не е одитирано в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Трето, по отношение на правата на земеползване на дружеството бяха открити изкривявания, пренесени от предишната непазарна икономическа система. По-специално дружеството е получило сертификат за земеползване, без да отговаря на договорните условия или да е платило пълната стойност.
(29)
В допълнение друго дружество от групата не показа, че отговаря на критерий 2, предвид факта, че на сметките му не е извършен независим одит.
(30)
Комисията запозна засегнатата група от дружества и жалбоподателя с резултатите от проучването за ТДПИ и им предостави възможността да представят коментари. С резултатите от проучването бяха запознати и органите на КНР. Комисията не получи коментари.
(31)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че две от дружествата в групата не отговарят на критериите за ТДПИ. В съответствие с постоянната практика на Съюза да проучва дали дадена група на свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ, на групата като цяло беше отказано ТДПИ.
(32)
Както е упоменато в съображение 6 по-горе, и двете съдействащи групи от дружества от Китай поискаха ИТ. Тъй като беше установено, че и двете групи отговарят на всички критерии от член 9, параграф 5 от основния регламент, на временна основа беше решено, че ще им бъде предоставено ИТ.
3.2.2. Държава аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на вътрешните цени или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(34)
В известието за откриване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Индия като подходящата държава аналог за установяване на нормалната стойност и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Не бяха получени коментари. Във всички случаи Комисията счита Индия като подходяща държава аналог, тъй като единствената друга произвеждаща държава извън Съюза - Япония, има монополен пазар, който е затворен за конкуренция и произвежда оксалова киселина по уникален метод, който не е сравним с този в КНР. За разлика от това индийските производители използват производствен метод, сравним с този в КНР, и са подложени на конкуренция на вътрешния си пазар.
3.2.3. Нормална стойност
(35)
Китайските дружества произвеждат и изнасят два типа оксалова киселина за Съюза: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, се произвежда чрез процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняване на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси. Допълнителните разходи за производството на рафинирана оксалова киселина се оценяват на 12 % в сравнение с производството на нерафинирана оксалова киселина. Съответно Комисията счете за целесъобразно да установи нормална стойност за двата типа оксалова киселина.
(36)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина нормалната стойност беше установена на базата на нормалната стойност, определена за Индия в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Нормалната стойност беше установена, както е описано в съображение 18 по-горе, на базата само на рентабилните продажби. По отношение на рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше конструирана на базата на производствените разходи за нерафинирана оксалова киселина в държавата аналог. Производствените разходи се завишават с 12 %, за да се вземат предвид допълнителните производствени разходи (вж. съображение 35 по-горе) плюс разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата.
(37)
Разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата бяха установени аналогично на член 2, параграф 6 от основния регламент, посредством събиране на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за вътрешните продажби на нерафинирана оксалова киселина, осъществени от съдействащия производител износител в държавата аналог.
3.2.4. Износна цена
(38)
Тъй като и на двете групи беше предоставено ИТ, износната цена беше установена на базата на действително платените или платими цени от първия независим клиент в Съюза в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(39)
И двамата производители износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за Съюза посредством свързани търговци, което допълнително е повишило цената, платена на производителите. Тази надценка се взема предвид, когато се сравнява износната цена с установената нормална стойност (вж. съображение 42 по-долу).
3.2.5. Сравнение
(40)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина износната цена на ниво франко завод беше сравнена с нормалната стойност, установена за държавата аналог.
(41)
Износната цена за рафинирана оксалова киселина на ниво франко завод беше сравнена с конструираната нормална стойност (вж. съображение 36 по-горе).
(42)
За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност или конструираната нормална стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално беше извършена корекция по силата на член 2, параграф 10, буква и) за комисионните, получени от свързани търговци.
(43)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията е установила, че свързаните търговци, посредством които производителите износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за ЕС, не могат да бъдат считани за вътрешни търговски поделения, тъй като търгуват също така с оксалова киселина и с други химически продукти, които си набавят от несвързани доставчици, независимо дали с цел износ и/или вътрешни продажби. Поради това се стигна до заключението, че функциите на тези търговци са сходни с тези на агент, който работи на базата на комисионни. Съответно надценката, прилагана от търговците, беше извадена, за да се гарантира обективност на сравнението между износната цена и нормалната стойност. Корекцията беше изчислена на базата на печалбата на един несвързан търговец от ЕС и разходите за реализация, общите и административните разходи на съответния китайски търговец.
(44)
Освен това допълнителни корекции бяха направени по целесъобразност по отношение на непрякото данъчно облагане, разходите за транспорт, застраховка, обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане и кредитиране, в случаите, в които беше установено, че са били разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства.
3.2.6. Дъмпингови маржове
(45)
По силата на член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност на всеки тип продукт със среднопретеглената износна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е посочено по-горе.
(46)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от КНР, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обемите на износа за Съюза, които са съобщени от съдействащите производители износители, и статистическите данни от Евростат.
(48)
Като се има предвид, че съдействието от Китай беше слабо - около 46 %, се счете за целесъобразно, че дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други износители от КНР, следва да бъде установен въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащите износители.
(49)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 52,2 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(50)
Жалбата беше подадена от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на Oxaquim S.A., наричано по-нататък „жалбоподателят“ - производител на оксалова киселина в Съюза, представляващ голяма част от общото производство в Съюза през РП. Втори производител от Съюза - Clariant, не се противопостави на започването на разследване, но реши да не съдейства. Понастоящем в Съюза няма друг производител на разглеждания продукт. На тази база, двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и представляват 100 % от производството на Съюза. По-нататък те ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(51)
За установяването на общото производство на Съюза беше използвана цялата налична информация относно двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от жалбоподателя преди и след започването на разследването. На тази база, общото производство на Съюза беше определено в интервала 11 000-15 000 тона за разглеждания период.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(52)
Беше установено, че един от производителите от Съюза е използвал част от производството си на оксалова киселина като междинна суровина за производството на оксалати (тетра-оксалат, acetosella и натриеви биоксалати). Тази оксалова киселина само е била прехвърляна (без фактуриране) в рамките на същото дружество. Това вътрешно използване на оксалова киселина не влиза на свободния пазар и така не се излага на пряка конкуренция от вноса на разглеждания продукт. За разлика от това беше установено, че производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт.
(53)
За да се създаде възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза, бяха събрани и анализирани данни за цялата дейност с оксалова киселина и след това беше определено дали производството е било предназначено за вътрешно използване или за свободния пазар.
(54)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, беше установено, че анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем на износа, цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток.
(55)
По отношение на другите икономически показатели обаче на базата на разследването беше установено, че те могат да бъдат проучени в достатъчна степен само ако се разглежда цялостната дейност. Действително, производството (както за вътрешно използване, така и предназначеното за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, възнагражденията и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност, независимо от това дали производството е предназначено за вътрешно използване или е продавано на свободния пазар.
4.3. Потребление на Съюза
(56)
Като се има предвид, че оксаловата киселина е част от код по КН, който включва и други продукти, установяването на обемите на вноса на базата на данните от Евростат не беше възможно. Съответно потреблението беше установено на базата на данни за обемите на вноса, предоставени от жалбоподателя, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители от засегнатите държави, както и обема на общите продажби на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза.
(57)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта да се защити поверителната търговска информация в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението през разглеждания период беше индексирано.
Таблица 1
Потребление в Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
124
61
95
(58)
През 2008 г. е имало рязко увеличение на общото потребление в Съюза с 24 %, докато през следващата година потреблението е спаднало с 50 %, преди отново да се увеличи през РП. Като цяло потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период.
5. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
5.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(59)
Комисията проучи дали вносът на оксалова киселина от КНР и Индия следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(60)
По отношение на въздействието на вноса с произход от КНР и Индия разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и че обемът на дъмпинговия внос от всяка от двете засегнати държави не е пренебрежимо малък по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(61)
По отношение на условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Индия от една страна, и между дъмпинговия внос от Китай и Индия и сходния продукт, от друга страна, разследването установи, че са сходни. По-точно внесените продукти са продавани посредством същите канали за продажба и на сходни категории клиенти, като по този начин са се конкурирали един с друг и с оксаловата киселина, произведена в Съюза.
(62)
С оглед на гореизложеното временно се приема, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от КНР и Индия следва да се разглежда кумулативно.
5.2. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(63)
Разследването показа, че вносът на оксалова киселина от КНР и Индия се е развил, както следва:
Таблица 2
Внос от КНР и Индия
Обеми на вноса (MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
7 629
11 763
4 707
7 969
Индекс (2007 г. = 100)
100
154
62
104
Пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
100
125
101
110
Източник: Информация от жалбоподателя и от отговори на въпросника
(64)
През разглеждания период вносът от засегнатите държави е нараснал с 4 % по обем, докато през същия период общото потребление на пазара на ЕС е намаляло с 5 % (вж. таблица 1 по-горе). Както е показано в таблицата по-горе, между 2007 г. и 2008 г. налице е бил също така значителен растеж на пазарния дял от 25 %, а през разглеждания период - от 10 %.
5.3. Цена на дъмпинговия внос и подбиване на цената
(65)
Развитието на средните цени на вноса от засегнатите държави е както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от КНР и Индия
Цени на вноса (EUR/MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
470
641
474
545
Индекс (2007 г. = 100)
100
136
101
116
(66)
Между 2007 г. и 2008 г. цените на вноса са се повишили с 36 %, преди да спаднат през 2009 г. до равнища, сходни с тези през 2007 г. През РП цените отново са се повишили с почти 15 %. През разглеждания период цените са се увеличили с 16 %. Въпреки това се вижда, че между 2008 г. и РП цените на вноса са се понижили с 20 % независимо от увеличението на цените в този период на основните изходни суровини (въглеродни източници и енергия).
(67)
За целите на анализа на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР и Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, надлежно коригирана с разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса.
(68)
Сравнението показа, че през РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР и Индия, който е бил продаван в Съюза, е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза между 16,9 % и 34,6 %. Това ниво на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие на цените на пазара, като това е довело да значително свиване на цените.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(70)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използван капацитет, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, възнаграждения и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на промишлеността на Съюза, докато микроикономическите показатели (складова наличност, продажни цени, рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции, производствени разходи) се основаваха на информацията, получена от надлежно проверените въпросници, предадени от единствения съдействащ производител от Съюза.
(71)
Като се има предвид, че данните за анализ на вредата главно са получени само от един източник, данните, свързани с промишлеността на Съюза, трябва да бъдат индексирани с цел да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
6.2. Данни, свързани с промишлеността на Съюза (макроикономически показатели)
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 4
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
101
89
106
Общ производствен капацитет
100
100
77
77
Общо използване на капацитета
100
101
116
138
(72)
Горната таблица включва данни за производството, производствения капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза, както и данни за 2007 г. и 2008 г. за един друг производител от Съюза, който е спрял да произвежда оксалова киселина през 2008 г.
(73)
Както е показано в таблицата по-горе, производството на промишлеността на Съюза е било сравнително стабилно през 2007 г. и 2008 г. преди да спадне рязко през 2009 г. Производството се е увеличило през РП. Като цяло през разглеждания период производството се е увеличило с 6 %.
(74)
Поради затварянето през 2008 г. на производствените съоръжения на един друг производител от Съюза, през същата година производственият капацитет на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 23 %.
(75)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. увеличаване на обема на производството и намаляване на производствения капацитет, дължащо се на затварянето от 2008 г. насам на производствена единица от третия производител от Съюза, е довело до значително нарастване на използването на капацитета с 38 % през разглеждания период.
6.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
Обеми на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
97
61
86
Пазарен дял (%)
100
79
99
91
(76)
Обемите на продажбите за 2007 г. и 2008 г. включват продажбите от страна на производителя от Съюза, който от 2008 г. е спрял производството си.
(77)
Докато през разглеждания период потреблението на Съюза е намаляло с 5 % (вж. съображение 58 по-горе), през същия период обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза е намалял с 14 %, което се е изразило в загуба на пазарен дял от 9 %.
(78)
Когато се разглежда развитието през разглеждания период, спадът от 14 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ясно изразен от намалението от 5 % на потреблението на Съюза. Вследствие на това през същия период пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял значително с 9 процентни пункта.
6.2.3. Заетост, производителност и възнаграждения
Таблица 6
Заетост, производителност и възнаграждения
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
119
108
96
Обща производителност (единица/заето лице)
100
85
83
111
Общ размер на годишните възнаграждения
100
121
110
99
Средни разходи за труд за заето лице
100
119
118
104
(79)
През разглеждания период броят на заетите лица е намалял с 4 %. Следва да се отбележи, че производството на оксалова киселина не е трудоемко.
(80)
През разглеждания период общата производителност на заето лице се е увеличила с 11 %, тъй като производството се е увеличило, а е имало спад в броя на заетите лица.
(81)
През целия разглеждан период възнагражденията са намалели с 1 %. След първоначално увеличение на възнагражденията с 21 % между 2007 г. и 2008 г. до началото на РП те непрекъснато са спадали.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(82)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за пренебрежимо малко.
6.3. Данни, свързани със съдействащия производител от Съюза (микроикономически показатели)
6.3.1. Обща бележка
(83)
Анализът на микроикономическите показатели (продажни цени и производствени разходи, складови наличности, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции) беше направен само на равнище жалбоподател, тъй като не бяха получени никакви данни от другия производител от ЕС, както е описано в съображение 70.
6.3.2. Средни единични цени на съдействащия производител от Съюза и производствени разходи
Таблица 7
Продажни цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна единична продажна цена
100
143
136
131
Източник: отговор на въпросника
(84)
Средните продажни цени франко завод на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 31 % през разглеждания период.
Таблица 8
Производствени разходи
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средни ПР/тон
100
103
102
98
Източник: отговор на въпросника
(85)
Разследването показа, че средните производствени разходи на съдействащия производител от Съюза са били относително стабилни през годините, поради постоянното подобряване на производствения му процес, което е било възможно само благодарение на големи инвестиции (вж. таблици 9 и 11 по-горе).
6.3.3. Складови наличности
(86)
Предвид характера на разглеждания продукт, не се съхраняват складови наличности. Разглежданият продукт съхне бързо и след това се превръща в кек, поради което производителите произвеждат само продукция за незабавно транспортиране.
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции
Таблица 9
Рентабилност
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност (в ЕС)
- 100
4
-2
3
Източник: отговор на въпросника
(87)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба (преди данъците) от продажбите на сходния продукт от жалбоподателя като процент от оборота от тези продажби.
(88)
След като е натрупал големи загуби през 2007 г., жалбоподателят е реализирал малка печалба през 2008 г. преди отново да реализира загуби през 2009 г. През РП жалбоподателят е реализирал малка печалба, благодарение на намаляването на някои елементи на ПР, както е показано в таблица 8 по-горе.
Таблица 10
Паричен поток
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток
- 100
3 054
1 994
868
Източник: отговор на въпросника
(89)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който е израз способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен отразява развитието на рентабилността. Вследствие, паричният поток е бил отрицателен през 2007 г., и независимо от известните подобрения през 2008 г., е намалял между 2008 г. и РП, като по този начин е отслабил финансовото състояние на съдействащия производител от Съюза.
Таблица 11
Инвестиции
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
100
111
185
277
Източник: отговор на въпросника
(90)
Таблицата по-горе показва, че жалбоподателят е увеличил инвестициите си в разглеждания продукт, дори когато се е сблъсквал с ниска рентабилност. Инвестициите са били главно за въвеждането на нови производствени средства и въвеждането на нови производствени процеси с цел подобряване на ефикасността. Нарастването на инвестициите показва, че промишлеността не е била изправена пред трудности при привличането на капитал, което показва нейната непрекъсната жизнеспособност.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се увеличили със 177 %.
(92)
Като увеличава инвестициите за подобряване на производствените процеси, промишлеността, която е интензивна на капитали, все така е показала способност да привлича капитали; при все това тази способност е ограничена от спад на продажбите и увеличаващи се трудности при генерирането на паричен поток.
Таблица 12
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Възвръщаемост на инвестициите
- 100
13
-14
-51
Източник: отговор на въпросника
(93)
Въпреки увеличението на инвестициите, ВИ на разглеждания продукт не отговаря на очакваната възвръщаемост. Въпреки че през 2008 г. е съществувало известно подобрение, ВИ е останала отрицателна през разглеждания период.
(94)
Поради това растежът на промишлеността е ограничен и очевидно непропорционален на направените през последните години инвестиции.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(95)
Разследването показа, че някои показатели за вредата показват тенденция на нарастване: обемът на производството се е увеличил с 6 %, използването на капацитета се е увеличило с 38 %, инвестициите са се увеличили със 177 %, давайки възможност на предприятието да достигне някаква относителна печалба (от значителна загуба през 2007 г. до малка печалба през РП). Въпреки че както е показно по-горе, редица показатели, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили значително през разглеждания период.
(96)
След затварянето на производствените съоръжения на един производител от Съюза, обемът на продажбите е намалял с 14 %. Заетостта е трябвало да бъде намалена с 4 %, а производственият капацитет намален с 23 %. Докато потреблението е намаляло само с 5 %, пазарният дял е намалял с почти 9 %. Поради това рентабилността е била ниска, влияейки отрицателно върху възвращаемостта на инвестициите и паричния поток, особено между 2008 г. и РП. Степента на рентабилност се подобрила през разглеждания период, но е останала ниска през РП и е недостатъчна да поддържа производството в средносрочен план.
(97)
Въпреки че цялостното производство се е увеличило, промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял. В същото време дъмпинговият внос от засегнатите държави е отбелязал значително увеличение.
(98)
Предвид гореизложеното временно се прие заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
8. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
8.1. Въведение
(99)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали претърпяната от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
8.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(100)
През разглеждания период потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло с 5 %, докато през същия период дъмпинговият внос от засегнатите държави се е увеличил с над 4 %. Най-голямото нарастване на дъмпинговия внос е отбелязано между 2007 г. и 2008 г., когато се е увеличил с 54 %. Вносът от засегнатите държави е увеличил пазарният им дял с 25 % между 2007 г. и 2008 г., което съвпада с намаление от 21 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза в същия този период.
(101)
Докато през разглеждания период средните цени на вноса са се увеличили с 16 %, цените на вноса са подбивали цените на съдействащия производител от Съюза средно с 21,9 % през РП, като по този начин са упражнявали натиск върху цената на промишлеността на Съюза и са възпрепятствали съдействащия производител от Съюза да повиши цените до по-рентабилни равнища.
(102)
Следва да се припомни, че промишлеността на Съюза претърпя значителен спад на обема на продажбите (- 14 %). Този спад на продажбите обаче е много по-изразен от спада в търсенето и е довел до загуба на пазарен дял от 9 %. Същевременно пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 10 %. Това показва, че пазарният дял на промишлеността на Съюза до голяма степен е бил превзет от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(103)
Поради това се счита, че непрекъснатият натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини и енергия. Това е довело до загубата на пазарен дял и до непрекъснато лошо състояние на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(104)
Поради гореизложеното временно се прие заключението, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Въздействие от други фактори
(105)
Другите фактори, които бяха разгледани във връзка с причинно-следствената връзка, са развитието на търсенето на пазара на Съюза, цените на суровините, износните показатели на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на разглеждания продукт, вътрешното използване от промишлеността на оксаловата киселина, както и икономическата криза.
8.3.1. Развитие на търсенето на пазара на Съюза
(106)
Както е показано в таблица 1 по-горе, потреблението на Съюза на оксалова киселина първо се е увеличило с 24 % през 2008 г., през следващата година е спаднало с 39 %, за да се увеличи отново през РП. Общо потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял.
(107)
Въпреки че разследването показа, че вносът от засегнатите държави също е бил засегнат от спад в търсенето на пазара на Съюза през 2009 г., заслужава да се отбележи, че през разглеждания период износителите от засегнатите държави са успели да увеличат обемите на продажбите си и пазарния си дял посредством натиска върху цените, упражнен на пазара от дъмпинговия внос.
(108)
Съответно временно се прие заключението, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се дължи главно на рязкото увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и на подбиването на цените, практикувано от износителите от засегнатите държави, а не на намаляващо потребление. Въпреки че свиването на търсенето е допринесло за вредата, то не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между претърпяната съществена вреда и увеличението на дъмпинговия внос.
8.3.2. Цени на основната суровина
(109)
Както е показано в таблица 8 по-горе, средните производствени разходи са се запазили относително стабилни, независимо от рязкото увеличение на разходите за основната суровина (захар). Всъщност разследването показа, че производствените разходи на съдействащия производител от Съюза не следват същата тенденция като развитието на цените на основните суровини за производството на оксалова киселина. Рязкото увеличение на средните цени на захарта с 50 % през разглеждания период е било омекотено от инвестициите, направени от съдействащия производител от Съюза, за подобряване на производствените процеси. Поради това общият нетен ефект е бил намаляване с 12 % на производствените разходи. Независимо от това, както е показно в таблица 7 по-горе, през разглеждания период единичните продажни цени са се увеличили с 31 %. Беше установено, че износителите от засегнатите държави са били подложени на същите икономически условия по отношение на развитието на цените на суровините, тъй като единичните цени на вноса са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на съдействащия производител от Съюза, независимо от това, че са били по-ниски.
(110)
При отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг е можело да се очаква, че цените редовно ще се адаптират, за да отразят развитието на различните компоненти на производствените разходи. Това обаче не се е случило. Съдействащият производител от Съюза не е могъл да постигне стабилни маржове на печалба, каквито са необходими на този интензивен на капитали производител, и поради това паричният му поток също е намалял.
(111)
Съответно временно се счита, че дъмпинговият внос от засегнатите държави, който е подбивал цените на съдействащия производител от Съюза, свил е цените на пазара на Съюза и е попречил на съдействащия производител от Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си или да постигне разумно ниво на рентабилност.
(112)
Предвид факта, че цените на суровината са влияли също така върху износителите от засегнатите държави, временно беше прието заключението, че увеличението на цените на суровините не би могло да повлияе върху съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
8.3.3. Износни показатели на промишлеността на Съюза
Таблица 13
Обем на износа и единични цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Износ в тонове
100
80
140
152
Средна износна цена
100
104
103
91
Източник: отговор на въпросника
(113)
Проучени бяха и показателите на износа като едни от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(114)
Анализът показа, че износните продажби на несвързани страни, реализирани от съдействащия производител от Съюза, представляват важна част от общите му продажби (около 30 %). През разглеждания период обемите на износа на съдействащия износител от Съюза са се увеличили с 52 %, докато единичната износна цена е намаляла значително за разлика от продажната цена в рамките на Съюза на съдействащия производител от Съюза, която се е увеличила значително. Разследването показа, че износът е изиграл важна роля за поддържането на висока степен на използване на капацитета за покриването на фиксираните разходи и разходите за инвестиции в машинно оборудване. Въпреки че износните продажби са били при цени, по-ниски от тези на пазара на Съюза, тези ниски цени са били в резултат на конкуренция с евтина оксалова киселина на износните пазари от износителите от засегнатите държави. Разследването показа, че този износ е позволил на съдействащия производител от Съюза да смекчи вредата, претърпяна на пазара на ЕС, но не е бил такъв, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.4. Внос от други трети държави
(115)
При отсъствието на всякакъв внос от държави, различни от засегнатите държави, този елемент не е имал въздействие на пазара на ЕС.
8.3.5. Вътрешно използване
(116)
Както е упоменато в съображения 52-55 по-горе, вътрешното използване е ограничено до вътрешни прехвърляния в рамките на единия от производителите на Съюза, при които оксаловата киселина се преобразува в оксалати в рамките на дружеството. Печалбите, реализирани от продажбата на оксалати, са значителни и всъщност са позволили на производителя да продължи дейността си въпреки загубите от оксаловата киселина. Поради това този елемент не допринася за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.6. Икономическа криза
(117)
През 2009 г. потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло наполовина в сравнение с 2008 г. поради икономическата криза и е допринесло за загуби по обем (- 40 %) и по стойност (- 45 %) на продажбите за промишлеността на Съюза. Въпреки това като е намалила цените през този период с около 5 %, промишлеността е била в състояние да спечели пазарен дял (11 %) и така да сведе до минимум отрицателното въздействие от кризата. В действителност промишлеността е била близо до постигането на равновесие през 2009 г.
(118)
Въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, общо погледнато не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и състоянието на вече нанесена вреда на промишлеността на Съюза.
8.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(119)
Горният анализ доказа, че е имало увеличение на обема на продажбите и на пазарния дял на засегнатите държави през разглеждания период. В допълнение беше установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които през РП са били значително по-ниски, с почти 22 %, от цените, практикувани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за разглеждания продукт.
(120)
Това увеличаване на обема и на пазарния дял на дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е било постигнато независимо от факта, че през разглеждания период е имало общо намаляване на търсенето на пазара на Съюза. Растящият пазарен дял на вноса е съвпаднал през същия период с отрицателното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза. В същото време е било наблюдавано отрицателно развитие на главните показатели за икономическото и финансово състояние на промишлеността на Съюза, както е показано по-горе.
(121)
Спадът на потреблението на пазара на Съюза през 2009 г. е повлиял отрицателно на резултатите на промишлеността на Съюза. Като цяло обаче за този и другите фактори не може да се счита, че са имали такова въздействие, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията на нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
(122)
На базата на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, временно беше прието заключението, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Предварителна бележка
(123)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на всички различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(124)
Промишлеността на Съюза се състои от двама производители, със заводи, разположени в различни държави-членки на Съюза, в които са заети пряко 30-50 души в производството и продажбата на сходния продукт.
(125)
Един от двамата производители от Съюза не възрази срещу започването на разследване, но не предостави допълнителна информация и не съдейства по време на разследването.
(126)
Промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, предизвикана от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Следва да се припомни, че повечето от съответстващите показатели за вреда са показали отрицателна тенденция на развитие през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Ако не се приемат мерки, се счита, че възстановяването в сектора на оксаловата киселина няма да е достатъчно, за да позволи възстановяване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза и би могло допълнително да се влоши.
(127)
Очаква се, че налагането на мерки ще възстанови ефективните и справедливи търговски условия на пазара на Съюза, позволявайки на промишлеността на Съюза да промени цените на оксаловата киселина така, че да отразяват производствените разходи. Може да се очаква, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от пазарния дял, загубен през разглеждания период, с допълнително положително въздействие върху нейното икономическо състояние и рентабилност.
(128)
Поради това беше направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
9.3. Интерес на вносителите
(129)
Отговори на въпросника бяха получени от осем несвързани вносители. Трима от тези вносители само са внасяли малки количества от разглеждания продукт и биха могли да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си. Някои от тях са посочили, че могат да разгледат изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(130)
Четвъртият вносител заяви, че клиентите му биха могли да използват режима на активно усъвършенстване за всички свои крайни продукти, при производствения процес на които се използва оксалова киселина, и да реекспортират извън ЕС. Съответно въздействието от налагането на антидъмпингови мерки върху този вносител не би било значително.
(131)
Въз основа на гореизложеното временно се прие заключението, че налагането на мерки не би следвало като цяло да има значително въздействие върху вносителите. Като цяло за вносителите маржовете на печалба за оксаловата киселина са доста високи и за тях се счита, че ще могат да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си.
9.4. Интерес на потребителите на разглеждания продукт
(132)
Съдействащите потребители представляват 22 % от потреблението на Съюза на оксалова киселина през РП. Разследването показа, че правенето на разлика между приложенията на нерафинирана оксалова киселина и на рафинирана оксалова киселина е важно за изпитването за интереса на ЕС по отношение на потребителите на оксалова киселина. Съдействащата промишленост на Съюза произвежда нерафинирана, докато другият несъдействащ производител от ЕС произвежда рафинирана оксалова киселина, която се използва главно във фармацевтичния сектор, сектора на храните и сектора на извличане на фин метален прах.
(133)
Потребителите на нерафинирана оксалова киселина твърдят, че налагането на мерки би довело до увеличение на цената от страна на съдействащата промишленост на Съюза, която е единственият доставчик от ЕС. От друга страна, потребителите споменаха също така, че не би било желателно да зависят изцяло от внос отвън.
(134)
За потребители, които произвеждат почистващи и избелващи продукти, оксаловата киселина представлява само малка част от вложеното и вероятно ще са в състояние да прехвърлят увеличението на цената, резултат от антидъмпинговите мита, върху клиентите си или да променят формулите на продуктите, където е възможно да се използват заместители на мястото на оксаловата киселина.
(135)
За потребителите, които произвеждат полиращи продукти, оксаловата киселина представлява голям дял от вложените разходи и не може да бъде заменена. Не изглежда вероятно потребителите да са в състояние да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си, поради конкуренцията от производители извън ЕС. При все това те изнасят 95 % от продуктите си извън ЕС и биха могли да си възстановят митата в рамката на режима на активно усъвършенстване.
(136)
За потребители, които използват оксалова киселина за други приложения като рециклирането на метали от вторични суровини, оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи за крайния продукт, за който е използвана оксалова киселина. Пазарът на крайния продукт е много нестабилен. Оксаловата киселина не може да бъде заменена в производствения процес. Основният преработвател на вторични суровини в Съюза понастоящем закупува цялото необходимо количество оксалова киселина от производителите от Съюза. С налагането на антидъмпингови мита промишлеността ще може да избира до каква степен да увеличи цените, ако изобщо ги увеличава, за да се възползва от налагането на митата. Поради това въздействието от налагането на мерките върху този потребител е неясно. При все това, имайки предвид, че този потребител понастоящем реализира малка печалба от продажбите си на завършения продукт, всяко увеличение на цената ще има отрицателно въздействие, ако дружеството не е в състояние да го прехвърли върху клиентите.
(137)
„Рафинирана“ оксалова киселина се използва, наред с другото, за производството на прах от някои метали. Оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи. В този процес оксаловата киселина не може да бъде заменена. Печалбите в този сектор обаче могат да са значителни. Тъй като годишните договори в този сектор са нещо обичайно, в краткосрочен план прехвърлянето на увеличенията на цените върху клиентите няма да е лесно. Въпреки това, като се има предвид, че най-ниската предложена митническа ставка е 14,6 % и че се реализират големи печалби, в краткосрочен план би било възможно всяко увеличение на цените да бъде абсорбирано.
(138)
Един от потребителите твърди, че производството на рафинирана оксалова киселина не е било достатъчно, за да отговори на търсенето. В това отношение беше установено, че недостигът в Съюза при производството на рафинирания тип спрямо потреблението е бил около 1 000-2 000 тона/година. Като се има предвид, че огромната част крайни продукти, при производствения процес на които се използва рафинирана оксалова киселина, се изнасят, във всички случаи потребителите могат, ако желаят, да работят по силата на режима на активно усъвършенстване.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(139)
С оглед на гореизложеното временно беше прието заключението, че като цяло според наличната информация относно интереса на Съюза няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия.
10. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Степен на отстраняване на вредата
(140)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(141)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(142)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в сектора от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се че печалбата, която може да се постигне при отсъствието на дъмпингов внос, е 8 % от оборота и че този марж на печалбата може да се счита за разумен минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да получи при отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг.
(143)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 8 % към производствените разходи.
(144)
След това необходимото увеличение на цената беше определено въз основа на сравнение за всеки продуктов тип между среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители от КНР и Индия, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и ненанасящата вреда цена на продуктовите типове, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика в резултат на това сравнение след това беше изразена като процент от средната стойност CIF на вноса от сравняваните типове.
10.2. Временни мерки
(145)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР и Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниския от дъмпинговия марж и маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(146)
Индивидуалните антидъмпинговите митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така че тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо по отношение на „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от КНР и Индия и които са произведени от тези дружества, т.е. от упоменатите конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(147)
Всякакви искания за прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата (напр. след смяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) трябва да се отправят към Комисията (3), като съдържат цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, вътрешните продажби и продажбите за износ, свързани например с промяна на наименованието или промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(148)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(149)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Всички други дружества
43,6
50,7
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
22,1
Всички други дружества
52,2
66,3
11. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(150)
Всеки производител износител на оксалова киселина от КНР, който все още не е заявил своя интерес, тъй като счита, че не отговаря нито на критериите за ТДПИ, нито за ИТ, но който счита, че трябва да бъде определена отделна митническа ставка, се приканва да заяви своя интерес пред Европейската комисия в срок от десет дни след публикуването на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз (4).
(151)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване.
(152)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито на вноса на оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 (код по TARIC 2917110091) и с произход Китайската народна република и Индия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Всички други дружества
43,6
B999
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
B232
Всички други дружества
52,2
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 1043/2011 DELLA COMMISSIONE
del 19 ottobre 2011
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di acido ossalico originario dell’India e della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il regolamento di base), in particolare l’articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Apertura
(1)
Il 26 gennaio 2011 la Commissione europea (la Commissione) ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) (avviso di apertura), l’apertura di un procedimento antidumping riguardante le importazioni nell’Unione di acido ossalico originario dell’India e della Repubblica popolare cinese (RPC) (i paesi interessati).
(2)
Il procedimento antidumping è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 13 dicembre 2010 dal Consiglio europeo dell’industria chimica (CEFIC) per conto della Oxaquim SA (il denunziante), che rappresenta una quota rilevante, in questo caso superiore al 25 %, della produzione complessiva dell’Unione di acido ossalico. La denuncia conteneva elementi di prova prima facie di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del notevole pregiudizio da esse derivante, tali da giustificare l’apertura di un procedimento.
1.2. Parti interessate al procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento il denunziante, altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori e i rappresentanti dei paesi interessati, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati, nonché le loro associazioni. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell’avviso di apertura. È stata concessa un’audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere motivi particolari per essere sentite.
(4)
Considerato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori nei paesi interessati, nell’avviso di apertura era stato previsto un campionamento per la determinazione del dumping e del pregiudizio, in conformità dell’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario il campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori nei paesi interessati sono stati invitati a contattare la Commissione e a fornire, come richiesto nell’avviso di apertura, informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame svolte nel periodo dal 1o gennaio 2010 al 31 dicembre 2010. Quattro società indiane, di cui una non ha dichiarato alcuna vendita all’Unione, e tre gruppi di società della RPC hanno risposto al questionario per il campionamento. In considerazione del numero limitato di società o di gruppi di società che hanno collaborato, non si è ritenuto necessario procedere al campionamento per l’India o la RPC e tutte le parti sono state informate del fatto che non ci sarebbe stata la selezione di un campione.
(5)
In seguito, un gruppo di società della RPC ha cessato di collaborare all’inchiesta nella fase iniziale. Una società indiana ha inoltre rifiutato alla Commissione l’accesso al suo stabilimento di produzione per una visita di verifica, ed è quindi stata considerata una società che non ha collaborato, conformemente all’articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base, ed è stata informata delle possibili conseguenze.
(6)
Per consentire ai produttori esportatori della RPC di presentare domanda per ottenere il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato (TEM) o il trattamento individuale (TI), la Commissione ha inviato i relativi moduli di richiesta ai produttori esportatori cinesi che hanno collaborato e alle autorità della RPC entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Un gruppo di società della RPC ha richiesto il TEM a norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base o il TI qualora l’inchiesta avesse stabilito che le condizioni per il TEM non fossero soddisfatte, mentre un altro gruppo di società ha richiesto solo il TI.
(7)
Sono stati inviati questionari a tutte le parti notoriamente interessate. Tre società in India, due gruppi di società nella RPC e il denunziante hanno risposto al questionario. L’altro produttore dell’Unione non ha collaborato. Anche tre utilizzatori e otto importatori, dei quali tutti gli utilizzatori e quattro importatori sono stati oggetto di una visita, hanno risposto al questionario.
(8)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse dell’Unione e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
Oxaquim SA (Spagna)
b)
Utilizzatori
-
OMG Kokkola (Finlandia)
-
P.A.G. Srl (Italia)
-
Il terzo utilizzatore ha chiesto di rimanere anonimo
c)
Importatori
-
Brenntag BV (Paesi Bassi)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polonia)
-
Norkem Limited (Regno Unito)
-
Geratech Marketing (Belgio)
d)
Produttori esportatori indiani
-
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Produttori esportatori della RPC
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd e Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (gruppo Shandong Fengyuan Group)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd e Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (gruppo Shanxi Reliance)
1.3. Periodo dell’inchiesta
(9)
L’inchiesta sul dumping e sul pregiudizio riguarda il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e il 31 dicembre 2010 (periodo dell’inchiesta o PI). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2007 e la fine del periodo dell’inchiesta (periodo in esame).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(10)
Il prodotto in esame è l’acido ossalico, in forma diidratata (numero CUS 0028635-1 e numero CAS 6153-56-6) o anidra (numero CUS 0021238-4 e numero CAS 144-62-7) e in soluzione acquosa o meno, attualmente classificato al codice NC ex 2917 11 00 e originario dell’India e della RPC. Esistono due tipi di acido ossalico: l’acido ossalico non raffinato e l’acido ossalico raffinato. L’acido ossalico raffinato, che è prodotto nella RPC ma non in India, è fabbricato grazie ad un processo di purificazione dell’acido ossalico non raffinato, il cui scopo è rimuovere ferro, cloruri, tracce metalliche ed altre impurità.
(11)
L’acido ossalico presenta una vasta gamma di impieghi, ad esempio è utilizzato come agente riducente e sbiancante, nella sintesi farmaceutica e nella fabbricazione di prodotti chimici.
2.2. Prodotto simile
(12)
L’inchiesta ha inoltre dimostrato che l’acido ossalico prodotto e venduto dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, quello fabbricato e venduto sul mercato interno dell’India e della RPC e quello importato sul mercato dell’Unione dall’India e dalla RPC presentano essenzialmente le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e i medesimi impieghi di base.
(13)
Pertanto tali prodotti sono considerati a titolo provvisorio prodotti simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. India
3.1.1. Osservazione preliminare
(14)
Durante la visita di verifica in India una società non ha fornito le informazioni richieste in modo tempestivo né nel formato richiesto. Di conseguenza la Commissione non è stata in grado di verificare le informazioni presentate nelle risposte al questionario antidumping. La società è stata informata per iscritto che rischiava di essere considerata una parte che non ha collaborato e che le conclusioni avrebbero potuto essere tratte dai dati disponibili. Nella sua risposta la società ha invocato l’applicazione di circostanze attenuanti, che non hanno tuttavia portato a una modifica delle conclusioni. L’articolo 18 è quindi stato applicato a tale società e le conclusioni si sono basate sui dati disponibili. Di conseguenza, solo un produttore esportatore in India è stato considerato come società che ha collaborato con la Commissione nella presente inchiesta.
3.1.2. Valore normale
(15)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha dapprima determinato se le vendite del prodotto simile effettuate dal produttore esportatore ad acquirenti indipendenti sul mercato interno fossero rappresentative. Poiché tali vendite costituiscono oltre il 5 % del suo volume di vendite del prodotto in esame nell’Unione, si è concluso che le vendite complessive del prodotto simile erano rappresentative.
(16)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno del produttore esportatore si potessero considerare effettuate nell’ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine si è calcolata, per tutte le vendite del prodotto simile, la proporzione di vendite interne remunerative ad acquirenti indipendenti.
(17)
Nel caso in cui le vendite remunerative ammontano almeno all’80 % delle vendite complessive, il valore normale è calcolato sulla base di tutte le vendite, comprese quelle non remunerative. Al contrario, se le vendite remunerative sono inferiori all’80 % ma superiori al 20 % delle vendite complessive, e se la media ponderata del costo totale è superiore alla media ponderata del prezzo, il valore normale è calcolato unicamente sulla base delle vendite remunerative. Una vendita è considerata remunerativa se il prezzo unitario è uguale o superiore al costo di produzione.
(18)
Dall’analisi delle vendite interne condotta dalla Commissione è emerso che il 41 % di tutte le vendite del prodotto in esame è stato remunerativo e che la media ponderata del costo totale è superiore alla media ponderata del prezzo. Il valore normale è quindi stato calcolato come media ponderata del prezzo delle vendite remunerative.
3.1.3. Prezzo all’esportazione
(19)
Il produttore esportatore in India ha esportato il prodotto in esame vendendolo direttamente ad acquirenti indipendenti nell’Unione. Il prezzo all’esportazione è stato quindi calcolato, in conformità dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, in base ai prezzi realmente pagati o pagabili dagli acquirenti indipendenti per il prodotto in esame esportato nell’Unione.
3.1.4. Confronto
(20)
Il confronto tra valore normale e prezzo all’esportazione è effettuato franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, si tiene debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(21)
Sono stati effettuati, ove applicabili, adeguamenti per le differenze relative a spese di trasporto, assicurazione, movimentazione, credito e commissioni.
3.1.5. Margine di dumping
(22)
Conformemente all’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, i margini di dumping per i produttori indiani che hanno collaborato sono calcolati in base a un confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione.
(23)
Sulla base di quanto precede, il margine di dumping provvisorio, espresso in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è pari al 22,8 % per Punjab Chemicals e Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Per calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri produttori esportatori in India, il livello di collaborazione è stato inizialmente stabilito confrontando il volume di esportazioni verso l’Unione indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato con le statistiche Eurostat. Data la scarsa collaborazione dell’India (38 %), si ritiene appropriato calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri esportatori in India utilizzando l’operazione maggiormente soggetta a dumping del produttore che ha collaborato.
(25)
Su tale base il livello di dumping per l’intero paese è stato provvisoriamente fissato al 43,6 % del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto.
3.2. Repubblica popolare cinese
3.2.1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM) e trattamento individuale (TI)
(26)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, per le importazioni originarie della RPC il valore normale è determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 del predetto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Per comodità di riferimento tali criteri sono riportati di seguito in forma sintetica:
-
le decisioni commerciali delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi devono riflettere i valori di mercato,
-
le imprese devono disporre di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente e applicabili in ogni caso, in linea con le norme internazionali in materia di contabilità,
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà devono garantire certezza del diritto e stabilità, e
-
le conversioni valutarie sono effettuate ai tassi di mercato.
(27)
Un gruppo di società nella RPC ha richiesto il TEM inviando i moduli di richiesta del TEM per le tre società che si occupano della produzione e della commercializzazione del prodotto in esame. Le informazioni fornite sono state successivamente verificate dalla Commissione presso i locali delle società in questione.
(28)
Dall’inchiesta per il TEM è risultato che una società non soddisfa i requisiti di cui ai criteri da 1 a 3. In primo luogo non ha dimostrato che i suoi costi riflettevano i valori di mercato; la struttura dei costi risulta infatti modificata a causa di un significativo intervento finanziario dello Stato, ad esempio sotto forma di esenzioni fiscali e di prestiti senza interessi. In secondo luogo l’inchiesta ha messo in evidenza un certo numero di lacune e di errori gravi nella contabilità, la quale non è soggetta a revisione contabile in linea con le norme internazionali in materia di contabilità (IAS). In terzo luogo vi sono distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato per quanto concerne i diritti d’uso del suolo. Più precisamente la società ha ottenuto un certificato relativo ai diritti d’uso del suolo senza aver rispettato le disposizioni contrattuali né aver pagato la somma complessiva.
(29)
Un’altra società del gruppo non ha dimostrato di soddisfare il criterio 2 poiché i documenti contabili non erano soggetti a revisione contabile indipendente.
(30)
La Commissione ha comunicato i risultati del TEM al gruppo di società interessate e al denunziante dando loro la possibilità di formulare osservazioni. Le conclusioni sono state inoltre comunicate alle autorità della RPC. Nessuna osservazione è stata sottoposta alla Commissione.
(31)
Tenuto conto di quanto precede, si è concluso che due delle società del gruppo non soddisfano i criteri per beneficiare del TEM. Conformemente alla pratica costante dell’Unione, che consiste nell’esaminare se un gruppo di società collegate soddisfi nel suo insieme le condizioni per il TEM, il TEM è negato all’intero gruppo.
(32)
Come menzionato al considerando 6, entrambi i gruppi di società cinesi che hanno collaborato hanno richiesto il TI. Poiché è stato costatato che i due gruppi soddisfano tutti i criteri di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, si è deciso in via provvisoria di concedere loro il TI.
3.2.2. Paese di riferimento
(33)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base ai prezzi sul mercato interno o al valore normale costruito in un paese di riferimento.
(34)
Nell’avviso di apertura, la Commissione aveva espresso la sua intenzione di utilizzare l’India come paese analogo adeguato ai fini della determinazione del valore normale e aveva invitato le parti interessate a formulare le loro osservazioni in merito. Non sono pervenute osservazioni. Il ogni caso la Commissione considera l’India un paese di riferimento appropriato poiché il solo altro paese produttore al di fuori dell’Unione, vale a dire il Giappone, ha un mercato di monopolio chiuso alla concorrenza e produce l’acido ossalico con un metodo unico e non comparabile a quello utilizzato nella RPC. Al contrario, i produttori indiani utilizzano un metodo di produzione comparabile a quello della RPC e sono esposti alla concorrenza sul mercato interno.
3.2.3. Valore normale
(35)
Le società cinesi fabbricano ed esportano nell’Unione due tipi di acido ossalico: l’acido ossalico non raffinato e l’acido ossalico raffinato. L’acido ossalico raffinato, che non è prodotto nel paese di riferimento, è fabbricato grazie ad un processo di purificazione dell’acido ossalico non raffinato, il cui scopo è rimuovere ferro, cloruri, tracce metalliche ed altre impurità. Il costo supplementare legato alla produzione di acido ossalico raffinato è stimato al 12 % rispetto alla produzione di acido ossalico non raffinato. Di conseguenza la Commissione ha ritenuto appropriato stabilire un valore normale per entrambi i tipi di acido ossalico.
(36)
Per quanto riguarda l’acido ossalico non raffinato il valore normale è stato stabilito sulla base del valore normale calcolato per l’India conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base. Il valore normale è stato stabilito, come descritto al considerando 18, solo sulla base delle vendite remunerative. Per quanto riguarda l’acido ossalico raffinato, che non è prodotto nel paese di riferimento, il valore normale è stato stabilito sulla base dei costi di produzione dell’acido ossalico non raffinato nel paese di riferimento, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base. I costi di produzione sono maggiorati del 12 % per tenere conto dei costi di produzione aggiuntivi (cfr. il considerando 35) e sono stati adeguati in base ai costi di vendita, generali e amministrativi, e del profitto.
(37)
Gli importi corrispondenti ai costi di vendita, generali e amministrativi e del profitto sono stati stabiliti, per analogia con l’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, aggiungendo i costi di vendita, generali e amministrativi e del profitto legati alle vendite sul mercato interno di acido ossalico non raffinato effettuate dal produttore esportatore che ha collaborato nel paese di riferimento.
3.2.4. Prezzo all’esportazione
(38)
Poiché il TI è stato concesso ad entrambi i gruppi, il prezzo all’esportazione è stato calcolato sulla base dei prezzi pagati o pagabili dal primo acquirente indipendente nell’Unione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(39)
I due produttori esportatori nella RPC hanno esportato acido ossalico nell’Unione attraverso operatori commerciali collegati, che hanno aggiunto un margine di profitto al prezzo pagato ai produttori. Tale margine risulta dal confronto del prezzo all’esportazione con il valore normale stabilito (cfr. il considerando 42).
3.2.5. Confronto
(40)
Per quanto riguarda l’acido ossalico non raffinato, il prezzo all’esportazione al livello franco fabbrica è stato confrontato con il valore normale stabilito per il paese di riferimento.
(41)
Il prezzo all’esportazione dell’acido ossalico raffinato al livello franco fabbrica è stato confrontato con il valore normale costruito (cfr. il considerando 36).
(42)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale o il valore normale costruito e il prezzo all’esportazione si è tenuto conto degli adeguamenti, come previsto dall’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. In particolare è stato effettuato un adeguamento in applicazione dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), a titolo delle commissioni percepite dagli operatori commerciali collegati.
(43)
A tale riguardo è necessario notare che la Commissione ha constatato che gli operatori commerciali collegati attraverso i quali i produttori esportatori della RPC esportano l’acido ossalico nell’UE non possono essere considerati come facenti parte di un dipartimento interno di vendite, poiché si occupano anche di scambi commerciali di acido ossalico e altri prodotti chimici provenienti da fornitori indipendenti e destinati all’esportazione e/o alla vendita sul mercato interno. Per tali ragioni le funzioni di tali operatori commerciali sono state considerate analoghe a quelle di un agente che opera sulla base di commissioni. Di conseguenza, il margine applicato da tali operatori è stato eliminato al fine di garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione. L’adeguamento è stato calcolato sulla base del profitto conseguito da un operatore commerciale indipendente dell’UE e dei costi di vendita, generali e amministrativi del rispettivo operatore commerciale cinese.
(44)
Sono stati effettuati altri adeguamenti, ove necessario, per le imposte indirette, i costi di trasporto, assicurazione e movimentazione, i costi accessori, i costi di imballaggio e i costi di credito ogniqualvolta sono risultati ragionevoli, precisi e giustificati da elementi di prova verificati.
3.2.6. Margini di dumping
(45)
In conformità dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, i margini di dumping sono stati calcolati in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali di ogni tipo di prodotto e la media ponderata dei prezzi praticati da ogni società per le esportazioni verso l’Unione del prodotto in esame, come indicato sopra.
(46)
Sulla base di quanto precede, i margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd e Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Per calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri produttori esportatori nella RPC, il livello di collaborazione è stato stabilito confrontando il volume di esportazioni verso l’Unione indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato con le statistiche Eurostat.
(48)
Data la scarsa collaborazione della RPC (circa 46 %), si ritiene appropriato calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri esportatori nella RPC utilizzando l’operazione maggiormente soggetta a dumping degli esportatori che hanno collaborato.
(49)
Su tale base il livello di dumping per l’intero paese è stato provvisoriamente fissato al 52,2 % del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione dell’Unione e industria dell’Unione
(50)
La denuncia è stata presentata dal Consiglio europeo dell’industria chimica (CEFIC) per conto dell’Oxaquim SA (il denunziante), società produttrice di acido ossalico nell’Unione, che rappresenta una quota rilevante della produzione complessiva dell’Unione durante il PI. Un secondo produttore dell’Unione, Clariant, non ha avanzato obiezioni in merito all’apertura dell’inchiesta ma ha deciso di non collaborare. Attualmente non esistono altri produttori del prodotto in esame nell’Unione. Sulla base di quanto detto, i due produttori Oxaquim SA e Clariant che rappresentano la produzione totale dell’Unione costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base. Essi sono denominati di seguito «industria dell’Unione».
(51)
Al fine di stabilire la produzione totale dell’Unione sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti i due produttori Oxaquim SA e Clariant, comprese quelle fornite nella denuncia e i dati raccolti presso il denunziante prima e dopo l’apertura dell’inchiesta. Secondo le stime, durante il periodo in esame la produzione totale dell’Unione è quindi compresa tra le 11 000 e le 15 000 tonnellate.
4.2. Determinazione del mercato dell’Unione in questione
(52)
È emerso che uno dei produttori dell’Unione utilizzava una parte della sua produzione di acido ossalico come materiale intermediario per la produzione di ossalati (tetra ossalato, acetosella e biossalati di potassio). L’acido ossalico veniva semplicemente trasferito, senza fattura, all’interno della stessa società. Tale uso vincolato dell’acido ossalico ha fatto sì che quest’ultimo non fosse immesso sul mercato libero e non fosse esposto alla concorrenza diretta delle importazioni del prodotto in esame. Al contrario, la produzione destinata alla vendita sul mercato libero si è rivelata in concorrenza diretta con le importazioni del prodotto in esame.
(53)
Per poter fornire un quadro il più possibile completo della situazione dell’industria dell’Unione, la Commissione ha ottenuto e analizzato i dati relativi all’intera gamma delle attività inerenti all’acido ossalico e ha stabilito se la produzione fosse destinata a un uso vincolato o al mercato libero.
(54)
Per quanto riguarda gli indicatori relativi all’industria dell’Unione, quali volume delle vendite e prezzi di vendita sul mercato dell’Unione, quota di mercato, crescita, volume delle esportazioni, prezzi, redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa, è emerso che ai fini dell’analisi e della valutazione era necessario concentrarsi sulla situazione prevalente sul mercato libero.
(55)
Quanto invece agli altri indicatori economici, si è accertato nel corso dell’inchiesta che essi potevano essere ragionevolmente esaminati solo facendo riferimento all’attività complessiva dell’industria comunitaria. In effetti, la produzione (destinata all’uso vincolato o al mercato libero), la capacità, l’utilizzo degli impianti, gli investimenti, le scorte, l’occupazione, la produttività, i salari e la capacità di ottenere capitali dipendono dall’intera gamma delle attività, sia se la produzione è destinata all’uso vincolato, sia se viene venduta sul mercato libero.
4.3. Consumo dell’Unione
(56)
Dato che l’acido ossalico è classificato a un codice NC che include altri prodotti, non è stato possibile stabilire il volume delle importazioni sulla base dei dati Eurostat. Di conseguenza, il consumo è stato determinato sulla base dei dati relativi al volume delle importazioni forniti dal denunziante, confrontati con le informazioni verificate comunicate dai produttori esportatori dei paesi interessati, e sulla base del volume totale delle vendite sul mercato dell’Unione e dell’industria dell’Unione.
(57)
Visti il numero limitato di fornitori e la necessità di tutelare i dati aziendali riservati, a norma dell’articolo 19 del regolamento di base, l’andamento del consumo durante il periodo in esame è indicizzato.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Consumo totale
100
124
61
95
(58)
Nel 2008 il consumo totale dell’Unione ha registrato un forte aumento pari al 24 %, per poi diminuire del 50 % l’anno seguente ed aumentare nuovamente durante il PI. In generale il consumo sul mercato dell’UE è calato del 5 % durante il periodo in esame.
5. IMPORTAZIONI DAI PAESI INTERESSATI
5.1. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame
(59)
La Commissione ha esaminato se le importazioni di acido ossalico originario della PRC e dell’India dovessero essere valutate cumulativamente, in conformità dell’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base.
(60)
Per quanto riguarda le importazioni originarie della RPC e dell’India, l’inchiesta ha evidenziato margini di dumping superiori alla soglia minima definita all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base, e un volume di importazioni oggetto di dumping provenienti da ciascuno di questi due paesi non trascurabile nell’accezione di cui all’articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base.
(61)
Per quanto riguarda le condizioni di concorrenza tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC e dall’India, da una parte, e tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC e dall’India e il prodotto simile, dall’altra, l’inchiesta ha mostrato che erano simili. Più precisamente, i prodotti importati sono venduti attraverso gli stessi canali di vendita e a simili categorie di acquirenti e sono quindi in concorrenza tra loro e con l’acido ossalico prodotto nell’Unione.
(62)
Stante quanto precede, la Commissione conclude in via provvisoria che sono soddisfatti tutti i criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base, e che pertanto le importazioni dalla RPC e dall’India debbano essere esaminate cumulativamente.
5.2. Volume e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati
(63)
L’inchiesta ha evidenziato che le importazioni di acido ossalico proveniente dalla RPC e dall’India hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 2
Importazioni provenienti dalla RPC e dall’India
Volumi delle importazioni (T)
2007
2008
2009
PI
RPC e India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indice 2007 = 100)
100
154
62
104
Quota di mercato
(Indice 2007 = 100)
100
125
101
110
Fonte: Informazioni comunicate dal denunziante e contenute nelle risposte al questionario.
(64)
Il volume delle importazioni provenienti dai paesi interessati ha registrato un aumento pari al 4 % durante il periodo in esame, mentre il consumo totale sul mercato dell’UE ha subito un calo pari al 5 % nello stesso periodo (cfr. la tabella 1). Come mostra la tabella precedente, si è verificato anche un aumento significativo della quota di mercato, pari al 25 % tra il 2007 e il 2008 e pari al 10 % nel periodo in esame.
5.3. Prezzo delle importazioni oggetto di dumping e sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(65)
I prezzi medi delle importazioni dai paesi interessati hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 3
Prezzo delle importazioni provenienti dalla RPC e dall’India
Prezzi delle importazioni (EUR/T)
2007
2008
2009
PI
RPC e India
470
641
474
545
(Indice 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
I prezzi delle importazioni hanno registrato un aumento pari al 36 % tra il 2007 e il 2008, per poi tornare nel 2009 a livelli simili a quelli del 2007. I prezzi sono nuovamente aumentati di quasi 15 punti percentuali nel PI e del 16 % durante il periodo in esame. È tuttavia necessario notare che i prezzi delle importazioni hanno registrato un calo pari al 20 % tra il 2008 e il PI, nonostante l’aumento dei prezzi dei principali fattori di produzione (fonti di carbonio ed energia) in tale periodo.
(67)
Per analizzare la sottoquotazione dei prezzi, la media ponderata dei prezzi di vendita praticati sul mercato dell’Unione dall’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti, adeguati a livello franco fabbrica, vale a dire escludendo i costi del trasporto nell’Unione e al netto di sconti e riduzioni, è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi corrispondenti degli esportatori della RPC e dell’India che hanno collaborato, praticati sul mercato dell’Unione al primo acquirente indipendente, vale a dire al netto di sconti e adeguati ove necessario al prezzo cif frontiera dell’Unione e per tenere conto delle spese di sdoganamento e dei costi sostenuti dopo l’importazione.
(68)
Dal confronto è emerso che durante il PI il prezzo di vendita sul mercato UE del prodotto in esame originario della RPC e dell’India ed oggetto di dumping era dal 16,9 % al 34,6 % inferiore a quello dell’industria dell’Unione. Questo livello di sottoquotazione si è accompagnato a un’evoluzione negativa dei prezzi sul mercato che ha causato una notevole depressione dei prezzi.
6. SITUAZIONE ECONOMICA DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
6.1. Osservazioni preliminari
(69)
A norma dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull’industria dell’Unione ha comportato anche una valutazione di tutti i fattori e gli indicatori economici relativi alla situazione di tale industria dal 2007 alla fine del PI.
(70)
Gli indicatori macroeconomici (produzione, capacità, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, occupazione, produttività, salari ed entità dei margini di dumping) sono stati valutati a livello dell’industria dell’Unione, mentre gli indicatori microeconomici (scorte, prezzi di vendita, redditività, flusso di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti, costi di produzione) sono stati stabiliti in base alle informazioni, debitamente verificate, fornite nelle risposte al questionario dall’unico produttore dell’Unione che ha collaborato.
(71)
Considerando che i dati per l’analisi del pregiudizio provengono essenzialmente da un’unica fonte, è stato necessario indicizzare i dati relativi all’industria dell’Unione al fine di garantirne la riservatezza a norma dell’articolo 19 del regolamento di base.
6.2. Dati relativi all’industria dell’Unione (indicatori macroeconomici)
6.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Tabella 4
Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti totali dell’Unione
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Produzione totale
100
101
89
106
Capacità produttiva totale
100
100
77
77
Utilizzo degli impianti totale
100
101
116
138
(72)
La tabella precedente include i dati relativi alla produzione, alla capacità produttiva e all’utilizzo degli impianti dell’industria dell’Unione nonché, per il 2007 e il 2008, i dati di un altro produttore dell’Unione che ha cessato di produrre acido ossalico nel 2008.
(73)
Come mostra la tabella, la produzione dell’industria dell’Unione si è mantenuta relativamente stabile nel 2007 e nel 2008, prima di calare rapidamente nel 2009. La produzione è aumentata durante il PI. Globalmente, durante il periodo in esame la produzione è aumentata del 6 %.
(74)
A causa della chiusura dello stabilimento di produzione di un altro produttore dell’Unione nel 2008, la capacità produttiva dell’industria dell’Unione ha subito una rapida diminuzione, pari al 23 %, nello stesso anno.
(75)
La combinazione di questi due fattori, cioè l’aumento del volume della produzione e la diminuzione della capacità produttiva, causati della chiusura di un’unità produttiva del terzo produttore dell’Unione dal 2008, ha comportato un notevole aumento nell’utilizzo degli impianti, pari al 38 %, nel periodo in esame.
6.2.2. Volumi delle vendite e quota di mercato
Tabella 5
Volumi delle vendite e quota di mercato
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Vendite totali
100
97
61
86
Quota di mercato (%)
100
79
99
91
(76)
I volumi delle vendite per il 2007 e il 2008 comprendono le vendite del produttore dell’Unione che ha cessato la propria produzione nel 2008.
(77)
Mentre il consumo dell’Unione è diminuito del 5 % durante il periodo in esame, (cfr. il considerando 58), il volume delle vendite del prodotto in esame effettuate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione ad acquirenti indipendenti è diminuito del 14 % nel corso dello stesso periodo, causando una perdita di quota di mercato pari al 9 %.
(78)
Esaminando l’evoluzione del periodo considerato, si nota che il calo del 14 % del volume delle vendite dell’industria dell’Unione era molto più pronunciato della riduzione del 5 % del consumo dell’Unione. Di conseguenza, anche la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita notevolmente, di 9 punti percentuali, durante lo stesso periodo.
6.2.3. Occupazione, produttività e salari
Tabella 6
Occupazione, produttività e salari
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Numero totale di dipendenti
100
119
108
96
Produttività totale (unità/dipendente)
100
85
83
111
Salari annui totali
100
121
110
99
Costo medio del lavoro per addetto
100
119
118
104
(79)
Il numero dei dipendenti è diminuito del 4 % nel corso del periodo in esame. Si noti che la produzione di acido ossalico non è un’attività a elevata intensità di manodopera.
(80)
Durante il periodo in esame, la produttività totale per dipendente è aumentata dell’11 %, aumentando la produzione, mentre si registra un calo del numero dei dipendenti.
(81)
La diminuzione dei salari durante tutto il periodo in esame è stata dell’1 %. Dopo un aumento iniziale dei salari pari al 21 % tra il 2007 e il 2008, si è registrata una continua diminuzione fino al PI.
6.2.4. Entità del margine di dumping effettivo
(82)
I margini di dumping sono indicati nella sezione precedente dedicata al dumping. Tutti i margini stabiliti risultano notevolmente superiori alla soglia minima. Inoltre, dati i volumi e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l’incidenza dei margini effettivi di dumping non può essere considerata trascurabile.
6.3. Dati relativi al produttore dell’Unione che ha collaborato (indicatori microeconomici)
6.3.1. Osservazione generale
(83)
Gli indicatori microeconomici (prezzi di vendita e costi di produzione, scorte, redditività, flusso di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti) sono stati analizzati solo a livello del denunziante, poiché non sono pervenute informazioni dall’altro produttore dell’UE, come descritto al considerando 70.
6.3.2. Prezzi medi unitari del produttore dell’Unione che ha collaborato e costi di produzione
Tabella 7
Prezzi di vendita
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Prezzo unitario medio di vendita
100
143
136
131
Fonte: Risposte al questionario.
(84)
I prezzi di vendita medi franco fabbrica dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione sono aumentati del 31 % nel periodo in esame.
Tabella 8
Costi di produzione
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
CdP medio/tonnellata
100
103
102
98
Fonte: Risposte al questionario.
(85)
Dall’inchiesta è emerso che il costo di produzione medio del produttore dell’Unione che ha collaborato si era mantenuto relativamente stabile negli anni, grazie ad un costante miglioramento del processo produttivo reso possibile solo mediante cospicui investimenti (cfr. le tabelle 9 e 11).
6.3.3. Scorte
(86)
Data la natura del prodotto in esame, non esistono scorte. Il prodotto in esame secca rapidamente e si indurisce, pertanto viene fabbricato soltanto il prodotto per la spedizione immediata.
6.3.4. Redditività, flussi di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti
Tabella 9
Redditività
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Redditività (nell’UE)
- 100
4
-2
3
Fonte: Risposte al questionario.
(87)
La redditività per il prodotto simile è stata determinata calcolando l’utile netto prima delle imposte delle vendite del prodotto simile effettuate dal denunziante, in percentuale del fatturato generato da tali vendite.
(88)
Dopo aver registrato ingenti perdite nel 2007, il denunziante ha realizzato un piccolo margine di profitto nel 2008 per poi tornare in perdita nel 2009. Il denunziante ha conseguito un piccolo margine di profitto durante il PI grazie alla diminuzione di alcuni elementi del CdP, come indicato nella tabella 8.
Tabella 10
Flusso di cassa
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Flusso di cassa
- 100
3 054
1 994
868
Fonte: Risposte al questionario.
(89)
L’andamento del flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di autofinanziare le proprie attività, riflette in larga misura l’evoluzione della redditività. Di conseguenza, il flusso di cassa è stato negativo nel 2007 e nonostante alcuni miglioramenti nel 2008 è diminuito tra il 2008 e il PI, provocando un indebolimento della situazione finanziaria del produttore dell’Unione che ha collaborato.
Tabella 11
Investimenti
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Investimenti totali
100
111
185
277
Fonte: Risposte al questionario.
(90)
La tabella precedente indica che il denunziante ha aumentato i propri investimenti relativi al prodotto in esame anche in momenti di scarsa redditività. Gli investimenti hanno riguardato principalmente l’introduzione di nuovi strumenti e processi di produzione volti ad incrementare l’efficienza. L’aumento degli investimenti mostra che l’industria non ha avuto difficoltà a reperire capitali, il che testimonia la continua solvibilità dell’industria.
(91)
Gli investimenti sono aumentati del 177 % nel periodo in esame.
(92)
Aumentando i propri investimenti per migliorare i processi produttivi, l’industria, che è ad alta intensità di capitale, ha dimostrato di essere ancora in grado di reperire capitali; tale capacità è stata tuttavia ostacolata dalle vendite in calo e dalle crescenti difficoltà a generare flussi di cassa.
Tabella 12
Utile sul capitale investito
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Utile sul capitale investito
- 100
13
-14
-51
Fonte: Risposte al questionario.
(93)
Nonostante l’aumento degli investimenti, l’utile sul capitale investito per il prodotto in esame non ha raggiunto i livelli sperati. Nonostante alcuni miglioramenti nel 2008, l’utile sul capitale investito si è mantenuto negativo durante il periodo in esame.
(94)
La crescita dell’industria risulta pertanto limitata e chiaramente sproporzionata rispetto agli investimenti realizzati negli ultimi anni.
7. CONCLUSIONI RELATIVE AL PREGIUDIZIO
(95)
Dall’inchiesta è emerso che alcuni indicatori di pregiudizio mostrano un andamento positivo, ad esempio il volume della produzione è aumentato del 6 %, l’utilizzo degli impianti del 38 %, gli investimenti del 177 %, consentendo alla società di conseguire un profitto relativo (da una notevole perdita nel 2007 a un esiguo profitto durante il PI). Tuttavia, come illustrato sopra, numerosi indicatori relativi alla situazione economica dell’industria dell’Unione hanno registrato un peggioramento significativo durante il periodo in esame.
(96)
In seguito alla chiusura dello stabilimento di produzione di un produttore dell’Unione, il volume delle vendite è calato del 14 %. L’occupazione ha dovuto subire un taglio pari al 4 % e la capacità di produzione è calata del 23 %. Mentre il consumo si è ridotto soltanto del 5 %, la quota di mercato ha subito una riduzione quasi pari al 9 %. Di conseguenza la redditività è stata scarsa, con ripercussioni negative sull’utile sul capitale investito e sui flussi di cassa, in particolare tra il 2008 e il PI. Il livello di redditività è migliorato durante il periodo in esame, ma si è mantenuto scarso durante il PI ed è insufficiente a mantenere la produzione nel medio termine.
(97)
Nonostante l’aumento della produzione totale, l’industria dell’Unione ha subito notevoli perdite della quota di mercato. Nel corso dello stesso periodo le importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati hanno registrato un forte aumento.
(98)
Alla luce di quanto sopra esposto si conclude in via provvisoria che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio notevole durante il PI ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
8. NESSO DI CAUSALITÀ
8.1. Introduzione
(99)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione fosse dovuto alle importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi interessati. Sono stati esaminati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione, per evitare che l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni oggetto di dumping.
8.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(100)
Il consumo dell’Unione di acido ossalico è diminuito del 5 % nel periodo in esame, mentre le importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati hanno registrato un aumento superiore al 4 % nello stesso periodo. L’aumento maggiore è stato registrato tra il 2007 e il 2008, quando le importazioni oggetto di dumping sono aumentate del 54 %. La quota di mercato delle importazioni provenienti dai paesi interessati è aumentata del 25 % tra il 2007 e il 2008, parallelamente a una diminuzione della quota di mercato dell’industria dell’Unione pari al 21 %.
(101)
Nonostante i prezzi medi delle importazioni siano aumentati del 16 % nel periodo in esame, durante il PI i prodotti importati sono stati venduti nell’Unione a un prezzo inferiore, in media, del 21,9 % rispetto ai prezzi di vendita praticati dal produttore dell’Unione che ha collaborato, esercitando una pressione sui prezzi praticati dall’industria dell’Unione e impedendo al produttore dell’Unione che ha collaborato di aumentare i prezzi per portarli a livelli più remunerativi.
(102)
Si ricorda che l’industria dell’Unione ha registrato un calo significativo dei suoi volumi di vendita (- 14 %). Questo calo delle vendite, tuttavia, è stato assai più pronunciato rispetto alla diminuzione della domanda e ha comportato una perdita di quota di mercato del 9 %. Nello stesso periodo, la quota di mercato detenuta dai paesi interessati è aumentata del 10 %. Questo mostra che la quota di mercato dell’industria dell’Unione è passata in larga misura alle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati.
(103)
Si ritiene quindi che la continua pressione esercitata dalle importazioni oggetto di dumping a basso prezzo provenienti dai paesi interessati sul mercato dell’Unione non abbia consentito all’industria dell’Unione di adeguare i suoi prezzi di vendita ai costi più elevati delle materie prime e dell’energia. Ciò ha comportato la perdita di quota di mercato e una costante situazione di scarsa redditività per l’industria dell’Unione.
(104)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che l’ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dai paesi interessati ha avuto un considerevole impatto negativo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
8.3. Effetto di altri fattori
(105)
Gli altri fattori che sono stati esaminati per valutare il nesso di causalità sono l’andamento della domanda sul mercato dell’Unione, i prezzi delle materie prime, l’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, le importazioni del prodotto in esame da paesi terzi, l’uso vincolato di acido ossalico e la crisi economica.
8.3.1. Evoluzione della domanda sul mercato dell’Unione
(106)
Come indicato nella tabella 1, il consumo dell’Unione di acido ossalico, dopo aver registrato un aumento pari al 24 % nel 2008, è calato del 39 % durante l’anno successivo per aumentare nuovamente durante il PI. In generale il consumo sul mercato dell’UE è calato del 5 % durante il periodo in esame. Nello stesso periodo l’industria dell’Unione ha subito perdite della quota di mercato.
(107)
Nonostante l’inchiesta abbia mostrato che anche le importazioni dai paesi interessati hanno subito le conseguenze del calo della domanda sul mercato dell’Unione nel 2009, va osservato che nel periodo in esame gli esportatori nei paesi interessati sono riusciti ad incrementare il loro volume di vendite e la loro quota di mercato grazie alla pressione esercitata sul mercato, a livello di prezzi, dalle importazioni oggetto di dumping.
(108)
Si è quindi concluso in via provvisoria che il deterioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione sia dovuto principalmente all’ondata di importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati e alla sottoquotazione dei prezzi praticata dagli esportatori dei paesi interessati e non al calo del consumo. Anche se la diminuzione della domanda ha contribuito al pregiudizio, essa non è stata tale da annullare il nesso di causalità tra il notevole pregiudizio subito e l’aumento delle importazioni oggetto di dumping.
8.3.2. Prezzi delle principali materie prime
(109)
Come indicato nella tabella 8, il costo medio di produzione si è mantenuto relativamente stabile nonostante un rapido aumento del costo delle principali materie prime (lo zucchero). Dall’inchiesta è emerso infatti che il costo di produzione del produttore dell’Unione che ha collaborato non ha seguito lo stesso andamento dei prezzi di una delle principali materie prime nella fabbricazione di acido ossalico. Il rapido aumento del prezzo medio dello zucchero nel periodo in esame, pari al 50 %, è stato mitigato dagli investimenti effettuati dal produttore dell’Unione che ha collaborato, finalizzati a migliorare il processo produttivo. Nel complesso, l’effetto netto è stato quindi un calo del costo della produzione pari al 12 %. Tuttavia, come emerge dalla tabella 7, nell’arco del periodo in esame il prezzo di vendita unitario è aumentato del 31 %. È emerso che gli esportatori nei paesi interessati erano soggetti alle stesse condizioni economiche per quanto concerne l’evoluzione dei prezzi delle materie prime, poiché i prezzi unitari delle importazioni hanno seguito lo stesso andamento dei prezzi unitari di vendita del produttore dell’Unione che ha collaborato, sebbene a livelli inferiori.
(110)
In assenza di pratiche di dumping arrecanti pregiudizio, i prezzi si sarebbero adeguati regolarmente per riflettere l’evoluzione delle varie componenti del costo di produzione. Ciò non si è tuttavia verificato. Il produttore dell’Unione che ha collaborato non è stato in grado di conseguire i solidi margini di profitto necessari per questa industria ad alta intensità di capitale e ha visto ridursi anche i flussi di cassa.
(111)
Si conclude pertanto in via provvisoria che le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati, a prezzi inferiori a quelli del produttore dell’Unione che ha collaborato, hanno abbassato i prezzi praticati sul mercato dell’Unione e impedito al produttore dell’Unione che ha collaborato di aumentare i prezzi di vendita in maniera tale da coprire i costi o da conseguire un margine ragionevole di redditività.
(112)
Poiché i prezzi delle materie prime incidevano anche sugli esportatori dei paesi interessati, è stato concluso in via provvisoria che l’aumento dei prezzi delle materie prime non aveva potuto influire sul notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione durante il periodo in esame.
8.3.3. Andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione
Tabella 13
Volume delle esportazioni e prezzi unitari
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Esportazioni (T)
100
80
140
152
Prezzo medio di esportazione
100
104
103
91
Fonte: Risposte al questionario.
(113)
Anche l’andamento delle esportazioni è stato esaminato come uno dei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che nello stesso periodo avrebbero potuto arrecare un pregiudizio all’industria dell’Unione, in modo da non attribuire alle importazioni oggetto di dumping l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori.
(114)
Dall’analisi è emerso che le vendite all’esportazione a parti indipendenti effettuate dal produttore dell’Unione che ha collaborato hanno rappresentato una parte importante delle vendite complessive di quest’ultimo (30 % circa). Durante il periodo in esame, i volumi delle esportazioni effettuate dal produttore dell’Unione che ha collaborato sono aumentati del 52 %, mentre il prezzo unitario delle vendite all’esportazione è diminuito considerevolmente, al contrario del prezzo di vendita del produttore dell’Unione che ha collaborato all’interno dell’Unione che ha registrato un aumento significativo. Dall’inchiesta è emerso che le esportazioni hanno ricoperto un ruolo importante nel mantenere elevato l’utilizzo degli impianti al fine di coprire i costi fissi e i costi degli investimenti nei macchinari. Sebbene le vendite all’esportazione siano avvenute a prezzi inferiori rispetto a quelli praticati sul mercato dell’Unione, tali prezzi sono il risultato della concorrenza con i bassi prezzi dell’acido ossalico sui mercati di esportazione praticati dagli esportatori dei paesi interessati. L’inchiesta ha mostrato che tali esportazioni hanno consentito al produttore dell’Unione che ha collaborato di mitigare il pregiudizio subito sul mercato dell’UE e che non sono tali da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
8.3.4. Importazioni da altri paesi terzi
(115)
In assenza di importazioni provenienti da altri paesi terzi oltre ai paesi interessati, tale elemento non ha effetti sul mercato dell’UE.
8.3.5. Uso vincolato del prodotto
(116)
Come indicato nei considerando da 52 a 55, l’uso vincolato è limitato al trasferimento vincolato relativo a uno dei produttori dell’Unione, il quale trasforma l’acido ossalico in ossalati all’interno della società. I profitti realizzati dalla vendita degli ossalati sono considerevoli e hanno effettivamente permesso al produttore di continuare la propria attività nonostante le perdite relative all’acido ossalico. Questo elemento non ha quindi contribuito al notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
8.3.6. Crisi economica
(117)
Nel 2009 il consumo di acido ossalico nell’Unione si è dimezzato rispetto al 2008 a causa della crisi economica, causando una diminuzione delle vendite per l’industria dell’Unione in termini di volume (- 40 %) e di valore (- 45 %) La riduzione dei prezzi, pari a circa il 5 %, praticata in questo periodo dall’industria, ha tuttavia consentito a quest’ultima di aumentare la quota di mercato (11 %) e ridurre al minimo gli effetti negativi della crisi. Nel 2009 l’industria era infatti vicina al punto di pareggio.
(118)
Sebbene la crisi economica del 2008-2009 potrebbe aver contribuito allo scarso rendimento dell’industria dell’Unione, nell’insieme non si può ritenere un elemento tale da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati e il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
8.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(119)
L’analisi che precede ha dimostrato che le vendite dei paesi interessati sono aumentate in volume e in quota di mercato nel corso del periodo in esame. È stato inoltre constatato che queste importazioni sono state effettuate a prezzi di dumping che durante il PI erano notevolmente inferiori (di circa il 22 %) a quelli praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione per il prodotto in esame.
(120)
Questo aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dai paesi interessati è avvenuto nonostante il calo generale della domanda sul mercato dell’Unione durante il periodo in esame. L’aumento della quota di mercato delle importazioni è coinciso con l’evoluzione negativa della quota di mercato dell’industria dell’Unione nel corso dello stesso periodo. Parallelamente, come indicato sopra, si è osservato un andamento negativo dei principali indicatori della situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione.
(121)
Il calo dei consumi sul mercato dell’Unione nel 2009 ha avuto ripercussioni negative sui risultati conseguiti dall’industria dell’Unione. Nell’insieme non si può tuttavia ritenere detti elementi tali da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping e il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(122)
In base all’analisi di cui sopra, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati hanno causato un notevole pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
9. INTERESSE DELL’UNIONE
9.1. Osservazione preliminare
(123)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, è stato valutato se, nonostante le conclusioni provvisorie relative al dumping pregiudizievole, esistano ragioni valide per concludere che l’adozione di misure antidumping provvisorie non è nell’interesse dell’Unione in questo specifico caso. L’analisi dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
9.2. Interesse dell’industria dell’Unione
(124)
L’industria dell’Unione è costituita da due produttori con stabilimenti in diversi Stati membri dell’Unione e impiega direttamente 30-50 dipendenti nel settore della produzione e della vendita del prodotto simile.
(125)
Uno dei due produttori dell’Unione non si è opposto all’apertura dell’inchiesta, ma non ha fornito ulteriori informazioni e non ha collaborato all’inchiesta.
(126)
L’industria dell’Unione ha subito un notevole pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping originarie dai paesi interessati. Si ricorda che la maggioranza degli indicatori di pregiudizio pertinenti ha registrato un andamento negativo durante il periodo in esame. In particolare, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, quali la redditività, il flusso di cassa e l’utile sul capitale investito sono stati fortemente colpiti. Si ritiene che senza l’adozione di misure la ripresa del settore dell’acido ossalico non sarà sufficiente a consentire la ripresa della situazione finanziaria dell’industria dell’Unione e potrebbe portare all’ulteriore deterioramento di quest’ultima.
(127)
Si prevede che l’istituzione di misure ristabilisca condizioni commerciali efficaci ed eque sul mercato dell’Unione e permetta all’industria dell’Unione di allineare i prezzi dell’acido ossalico in modo da riflettere il costo di produzione. È probabile che l’istituzione di misure consenta all’industria dell’Unione di riacquistare almeno in parte la quota di mercato persa nel periodo in esame, con un ulteriore impatto positivo sulla situazione economica e sulla redditività.
(128)
Si è quindi concluso che sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione istituire misure antidumping provvisorie sulle importazioni di acido ossalico provenienti dalla RPC e dall’India.
9.3. Interesse degli importatori
(129)
La Commissione ha ricevuto le risposte ai questionari da otto importatori indipendenti. Tre di essi importavano solo volumi limitati del prodotto in esame e hanno potuto trasferire l’aumento di prezzo ai loro acquirenti. Alcuni di essi hanno dichiarato di considerare la possibilità di non importare più il prodotto in esame qualora dovessero essere istituiti dazi antidumping.
(130)
Il quarto importatore ha affermato che i suoi clienti potrebbero utilizzare il regime di perfezionamento attivo per tutti i loro prodotti finali che prevedono l’impiego di acido ossalico nel processo di produzione e che sono riesportati al di fuori dell’Unione. Di conseguenza, l’istituzione di misure antidumping non avrà effetti significativi su tale importatore.
(131)
Tenuto conto di quanto precede, si conclude in via provvisoria che l’istituzione di misure non dovrebbe avere nell’insieme un impatto significativo sugli importatori. In generale, gli importatori realizzano margini di profitto molto elevati sull’acido ossalico e dovrebbero essere in grado di trasferire gli aumenti dei prezzi sui loro acquirenti.
9.4. Interesse degli utilizzatori
(132)
Gli utilizzatori che hanno collaborato costituiscono il 22 % del consumo di acido ossalico dell’Unione durante il PI. Dall’inchiesta è emerso che la distinzione tra gli impieghi dell’acido ossalico non raffinato e dell’acido ossalico raffinato è pertinente per l’esame dell’interesse dell’Unione dal punto di vista degli utilizzatori. Il produttore dell’Unione che ha collaborato produce acido ossalico non raffinato, mentre l’altro produttore dell’Unione che non ha collaborato produce acido ossalico raffinato impiegato principalmente nei settori farmaceutico, alimentare e dell’estrazione delle polveri metalliche fini.
(133)
Gli utilizzatori di acido ossalico non raffinato hanno dichiarato che l’istituzione di misure porterebbe ad un aumento dei prezzi praticati dal produttore dell’Unione che ha collaborato, che è l’unico fornitore dell’UE. D’altra parte gli utilizzatori hanno indicato che non sarebbe auspicabile dipendere completamente dalle importazioni straniere.
(134)
Per quanto concerne gli utilizzatori che fabbricano prodotti pulenti e sbiancanti, l’acido ossalico rappresenta soltanto una piccola parte delle loro materie prime ed essi potrebbero molto probabilmente trasferire sui loro acquirenti l’aumento di prezzo risultante dai dazi antidumping o modificare la formula dei loro prodotti ove possibile al fine di utilizzare prodotti sostitutivi dell’acido ossalico.
(135)
Per gli utilizzatori che fabbricano prodotti per lucidare, l’acido ossalico costituisce una quota rilevante dei loro costi per le materie prime e non può essere sostituito. È poco probabile che gli utilizzatori riescano a trasferire pienamente l’aumento di prezzo ai loro acquirenti, tenuto conto della concorrenza dei produttori esterni all’UE. Essi esportano tuttavia il 95 % dei loro prodotti al di fuori dell’UE e potrebbero chiedere il rimborso dei dazi nel quadro del regime di perfezionamento attivo.
(136)
Per quanto concerne gli utilizzatori di acido ossalico destinato ad altri impieghi quali il riciclaggio dei metalli di scarto, l’acido ossalico costituisce una parte importante dei costi totali di produzione del prodotto finale. Il mercato del prodotto finale è soggetto a forti oscillazioni. L’acido ossalico non è sostituibile nel processo di produzione. La principale società di riciclaggio degli scarti nell’Unione attualmente acquista tutto l’acido ossalico di cui necessita dai produttori dell’Unione. Se venissero istituiti dazi antidumping, l’industria, al fine di beneficiarne, potrebbe determinare se e in quale misura aumentare i suoi prezzi. È quindi difficile valutare l’incidenza che l’istituzione di misure avrebbe su tale utilizzatore. Tuttavia, se si tiene conto del fatto che tale utilizzatore ottiene attualmente solo uno scarso profitto sulle vendite del prodotto finito, qualsiasi aumento di prezzo avrebbe un impatto negativo se la società non fosse in grado di trasferire tale aumento all’acquirente.
(137)
L’acido ossalico raffinato è utilizzato, tra l’altro, per la produzione della polvere di determinati metalli. L’acido ossalico rappresenta una parte considerevole dei costi totali di produzione. In questo processo l’acido ossalico non può essere sostituito. I profitti in questo settore possono tuttavia essere significativi. Poiché i contratti annuali sono comuni in questo settore, sarà difficile trasferire gli aumenti di prezzo nel breve termine. Tuttavia, tenendo conto del fatto che l’aliquota minore del dazio è pari al 14,6 % e che si realizzano profitti elevati, sarà possibile assorbire tutti gli eventuali aumenti di prezzo nel breve termine.
(138)
Un utilizzatore ha affermato che la produzione di acido ossalico raffinato non è sufficiente a rispondere alla domanda. A tale riguardo si è constatato che nell’Unione la produzione del prodotto raffinato è stata inferiore di circa 1 000-2 000 tonnellate/anno rispetto al consumo. Poiché la maggioranza dei prodotti finali nei cui processi di produzione è impiegato l’acido ossalico è esportata, gli utilizzatori potrebbero operare in ogni caso nel quadro del regime di perfezionamento attivo, qualora lo desiderassero.
9.5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(139)
Visto quanto precede, si è concluso provvisoriamente che nell’insieme, sulla base delle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide contrarie all’istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di acido ossalico originario della RPC e dell’India.
10. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
10.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(140)
Viste le conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno istituire misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino ad arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione.
(141)
Allo scopo di stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(142)
Nel calcolo dell’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all’industria dell’Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che una società dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione. Un margine di profitto dell’8 % del fatturato è stato perciò considerato come il minimo che l’industria dell’Unione avrebbe potuto ottenere in assenza di un dumping pregiudizievole.
(143)
Su tale base è stato calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l’industria dell’Unione. Esso è stato ottenuto aggiungendo il margine di profitto dell’8 % sopra menzionato ai costi di produzione.
(144)
L’aumento del prezzo necessario è stato quindi determinato confrontando, per tipo di prodotto, il prezzo medio ponderato all’importazione dei produttori esportatori della RPC e dell’India che hanno collaborato, debitamente adeguato in considerazione dei costi di importazione e dei dazi doganali, con il prezzo non pregiudizievole, per tipi di prodotto, applicato dall’industria dell’Unione sul mercato UE durante il PI. Le differenze risultanti da tale confronto sono state quindi espresse in percentuale del valore medio cif all’importazione dei tipi confrontati.
10.2. Misure provvisorie
(145)
In considerazione di quanto precede, si ritiene che, in conformità all’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, debbano essere istituite misure antidumping provvisorie sulle importazioni originarie della RPC e dell’India al livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, secondo la regola del dazio inferiore.
(146)
Le aliquote individuali del dazio antidumping specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l’inchiesta per le imprese interessate. Tali aliquote del dazio (a differenza del dazio a livello nazionale, applicabile a tutte le altre imprese) sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della RPC e dell’India e fabbricati da queste imprese, cioè dalle persone giuridiche specificamente menzionate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra impresa non espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a tutte le altre imprese.
(147)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o all’istituzione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate alla Commissione (3), complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione di eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegati ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato aggiornando l’elenco delle imprese che beneficiano di aliquote del dazio individuali.
(148)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, il livello del dazio residuo dovrà essere applicato non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’Unione durante il PI.
(149)
I margini di dumping e di pregiudizio fissati sono i seguenti:
Paese
Società
Margine di dumping
%
Margine di pregiudizio
%
India
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Tutte le altre società
43,6
50,7
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd e Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Tutte le altre società
52,2
66,3
11. DISPOSIZIONI FINALI
(150)
Tutti i produttori esportatori di acido ossalico della RPC che non si sono ancora manifestati poiché ritengono di non rispondere ai criteri che permettono di ottenere il TEM o il TI, ma che ritengono che debba essere stabilita un’aliquota del dazio distinta, sono invitati a contattare la Commissione europea entro dieci giorni dalla pubblicazione del presente regolamento nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (4).
(151)
A fini di una sana gestione è necessario fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell’avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite.
(152)
Le conclusioni relative all’istituzione dei dazi antidumping esposte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista di stabilire conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di acido ossalico, in forma diidratata (numero CUS 0028635-1 e numero CAS 6153-56-6) o anidra (numero CUS 0021238-4 e numero CAS 144-62-7) e in soluzione acquosa o meno, attualmente classificato al codice NC ex 2917 11 00 (codice TARIC 2917110091) e originario della Repubblica popolare cinese e dell’India.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio provvisorio
%
Codice addizionale TARIC
India
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited
22,8
B230
Tutte le altre società
43,6
B999
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Tutte le altre società
52,2
B999
3. L’immissione in libera pratica nell’Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e delle considerazioni in base a cui è stato adottato il presente regolamento, presentare osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. A norma dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono presentare osservazioni sull’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 19 ottobre 2011