РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 404/2010 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове колела от алуминий с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои видове колела от алуминий на превозни средства с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита след депозиране на жалба на 30 юни 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на колела (EUWA) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои видове колела от алуминий. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на антидъмпингова процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, посочените в жалбата производители от Съюза, другите известни производители от Съюза, производителите износители в КНР, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой производители износители в КНР, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да се представят на Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация.
(6)
Общо 36 дружества или групи от свързани дружества (наричани по-долу „групи“) от КНР се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 36 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Европейския съюз по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше проучено включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от КНР, т.е. процентът на износа за ЕС от оказващите съдействие китайски дружества, в сравнение с целия износ от Китай за ЕС, беше над 90 %.
(7)
След провеждане на консултации със засегнатите страни в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, Комисията извърши подбор в съответствие с член 17 от основния регламент на представителна извадка на базата на най-големия представителен обем износ, за който основателно би могло да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време, като също така взе предвид географското разпределение на оказващите съдействие дружества или групи. Подбраната представителна извадка се състои от четири (групи от) дружества, представляващи 47 % от износа за ЕС на 36-те оказващи съдействие дружества или групи и около 43 % от общия износ за ЕС от КНР. Властите на КНР и Китайската търговска камара се съгласиха с направения от Комисията подбор на представителната извадка, но поискаха включването в нея на най-малко две допълнителни (групи от) дружества. Въпреки това предвид факта, че първоначално подбраната представителна извадка се състоеше от 20 дружества, принадлежащи към 4 групи, беше решено, че не могат да се добавят повече дружества или групи, тъй като това няма за позволи приключването на разследванията в рамките на законоустановените срокове.
(8)
Петима производители износители в КНР, които не бяха включени в представителната извадка, поискаха извършване на индивидуално разследване и предоставиха съответната информация в рамките на определения срок с оглед на прилагането на член 9, параграф 6 и член 17, параграф 3 от основния регламент. Въпреки това с оглед на размера на представителната извадка, която обхващаше 4 групи с голям брой дружества, Комисията стигна до заключение в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, че не може да бъде извършвано индивидуално разследване на производители износители в КНР, които не са включени в извадката, тъй като това би затруднило разследването неоправдано и би забавило приключването му в надлежен срок.
(9)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално разследване в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, Комисията изпрати формуляри за заявление до китайските производители износители, които отправиха подобно искане, и до китайските власти.
(10)
Известието за откриване бе изпратено на около 40 производители на колела от алуминий за превозни средства (наричани по-долу „КАПС“) от Съюза. Бяха получени 17 отговора. Пет групи от дружества бяха включени в представителната извадка, тъй като бе установено, че са представителни за цялото производство на Съюза по отношение на обемите на продажбите и производството в ЕС (повече от 75 %), географския обхват и вида дейност, т.е. производители на оригинално оборудване (ПОО) и така наречения следпродажбен (СП) сегмент, вж. съображение 19 и следващи за повече подробности. Въпреки че по-голямата част от продажбите на включените в представителната извадка производители от ЕС са били насочени към сегмента на ПОО, 2 от включените в извадката производители са продавали също и на СП сегмента. В представителната извадка бяха включени и дружества, които не са подавали оплакване.
(11)
По време на разследването страните изложиха допълнителни аргументи относно предполагаемите различия между ПОО и СП сегментите. С цел да се получи по-съществена информация, бе решено обхватът на представителната извадка да бъде разширен, като в нея бъде включен един допълнителен (основен) производител, активен в СП сегмента.
(12)
Жалбоподателите поискаха имената им да бъдат запазени в тайна, поради опасения че някои клиенти или конкуренти могат да предприемат ответни мерки срещу тях. Комисията изрази становището, че наистина съществува значителна възможност за предприемане на ответни мерки и прие имената да не бъдат разгласявани. След откриването на процедурата всички оказващи съдействие дружества дадоха съгласие имената им да бъдат разгласени в качеството им на оказващи съдействие, но не и в качеството им на жалбоподатели, когато е приложимо.
(13)
Известието за откриване бе изпратено на около 80 вносители и вносители-потребители на КАПС. Бяха получени 40 отговора от дружества, представляващи около една трета от общия износ от Китай. Дванадесет от тези отговори бяха изпратени от вносители, а останалата част - от вносители-потребители. Седем дружества бяха включени в представителната извадка (5 вносители и 2 вносители-потребители).
(14)
Комисията изпрати въпросници до 6-те подбрани за представителната извадка производители от Съюза, до подбраните за извадката производители износители от КНР, както и до поискалите индивидуално третиране и до 7-те подбрани за извадката вносители. В допълнение бяха изпратени въпросници до потребители и други оказващи съдействие производители.
(15)
Отговори на въпросника бяха получени от 4-мата включени в представителната извадка китайски производители износители и от 5-ма китайски производители износители, поискали индивидуално третиране в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бяха получени отговори и от 6-мата включени в представителната извадка производители от Съюза, от 3-ма вносители, несвързани с производител износител, от 9-ма други производители от ЕС и от 13 потребители. Бяха получени и коментари от Китайската търговска камара и от две сдружения на потребители.
(16)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза и извърши проверки в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Група Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Германия
-
Група Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Чешка република
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Италия
-
Група Ronal:
-
Ronal AG - Швейцария
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Полша
-
Speedline s.r.l. - Италия
-
Mapsa S. Coop. L. - Испания
-
AEZ - Германия
-
Française de Roues S.A.S.V. - Франция
б)
производители износители и свързани с тях дружества в КНР
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
в)
свързани дружества в Съюза
-
OZ Deutschland, Biberbach (Германия)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Италия)
г)
свързани дружества в Сингапур
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
д)
потребители
-
Renault - Франция
-
BMW - Германия
(17)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители, на които може да не бъде предоставено ТДПИ, въз основа на данни от Турция като държава аналог беше направена проверка за установяване на нормалната стойност в помещенията на следните дружества:
е)
производители в Турция
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Разследван период
(18)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(19)
Разглежданият продукт се определя като колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, с произход от Китайската народна република (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50.
(20)
Разглежданият продукт се продава в Съюза посредством два канала за дистрибуция: на сегмента на производителите на оригинално оборудване (ПОО) и на така наречения следпродажбен (СП) сегмент. В сегмента на ПОО производителите на автомобили организират тръжни процедури за КАПС (около две години преди пускането на нов модел автомобил) и участват в процеса на разработване на нови колела, които ще носят тяхната търговска марка. Както производителите от Съюза, така и китайските износители се конкурират в рамките на едни и същи търгове. В СП сектора КАПС се проектират, разработват и им се определя търговска марка от производителите на КАПС, след което се продават на търговци на едро, търговци на дребно, фирми за тунинг, автосервизи и др.
(21)
Един от износителите заяви, че КАПС, които са предназначени за сегмента на ПОО, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на процедурата, защото те се монтират единствено на нови автомобили, а КАПС, които са предназначени за СП сегмента, са предназначени да заменят колелата на ПОО по време на експлоатационния живот на даден модел автомобил. Аргументът съдържа вътрешно противоречие, тъй като потвърждава, че „КАПС за СП сегмента“ са предназначени да бъдат монтирани и използвани по същия начин като „КАПС за сегмента на ПОО“. В действителност „КАПС за СП сегмента“ могат да бъдат произвеждани посредством различни производствени процеси (3), във всички диаметри и с всякакво тегло, с всички различни видове довършителни обработки и т.н. Разликата между КАПС за „ПОО и СП сегментите“ се състои единствено в различните канали на дистрибуция, което определя участието на автомобилната промишленост в процеса на разработване и проектиране на колелото. Също така бе заявено, че ценообразуването при КАПС за „ПОО и СП сегментите“ е различно, като първият е обвързан с променящата се цена на Лондонската метална борса (London Metal Exchange, наричана по-долу „LME“). Действително производителите на автомобили използват една така наречена формула на ценообразуване на нулева основа. Тя се състои от три елемента: 1. цената на алуминия (променлива, свързана с LME), 2. добавена стойност, разходи за преработка, и 3. фиксирана премия за качество. Този метод на ценообразуване е адаптиран спрямо нуждите на автомобилната промишленост, но разходните компоненти и за двата типа КАПС - за ПОО и СП сегментите - са еднакви.
(22)
Следователно макар че КАПС за „ПОО и СП сегментите“ имат различни канали на дистрибуция, те споделят едни и същи физически и технически характеристики и са взаимозаменяеми. Поради това те се разглеждат като един и същ хомогенен продукт. В допълнение КАПС се продават и внасят от Китай в значителни количества посредством двата канала за продажба. С оглед на тези констатации беше направено временното заключение, че изключването на „КАПС за сегмента на ПОО“ от обхвата на продукта, предмет на разследването, не е оправдано.
(23)
Една от заинтересованите страни заяви, че колелата за картове следва да бъдат изключени, тъй като картовете не попадат в позиции по КН от 8701 до 8705. Въпреки това тази страна не успя да докаже убедително, че картовете не могат да бъдат включени в горепосочените позиции от КН; следователно искането беше временно отхвърлено.
(24)
Същата страна заяви, че колелата за високопроходимите превозни средства (наричани по-долу „ВППС“) също следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, тъй като тези колела са коренно различни от колелата, произвеждани за други моторни превозни средства. Въпреки това някои ВППС биха могли да бъдат класирани в позиции по КН от 8701 до 8705 и поради това техните колела попадат в обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване. Вследствие на това искането беше временно отхвърлено.
2. Сходен продукт
(25)
Беше установено, че разглежданият продукт и колелата от алуминий за превозни средства, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно за държава аналог, както и колелата от алуминий за превозни средства, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Общността, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара, без значителна намеса на държавата, a разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата разполагат с един-единствен точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти (МСС) и се прилага във всички случаи;
-
няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(27)
В настоящото разследване всички включени в представителната извадка групи от износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове.
(28)
За всички включени в представителната извадка групи от износители Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, в помещенията на въпросните групи.
(29)
При разследването се установи, че не може да бъде предоставено ТДПИ на никоя от четирите китайски групи от дружества, тъй като никоя от тях не отговаря на всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради изложените по-долу причини.
(30)
Нито една от включените в представителната извадка групи от износители не е успяла да докаже, че изпълнява критерий 1 поради държавната намеса във вземането на решения, свързани с основната суровина (алуминий).
(31)
Както изглежда, действително във всички включени в представителната извадка групи по-голямата част от алуминия, използван за производството на колела от алуминий за превозни средства, се набавя на китайския вътрешен пазар въз основа на дългосрочни договори. Цените се базират на котировките на първичния алуминий на китайските спот-пазари плюс такса за преработка (а при едно дружество също и на Шанхайската фючърсна борса (Shanghai Futures Exchange, наричана по-долу „SHFE“)). В това отношение трябва да се отбележи, че тази котировка на спот-пазарите се прави успоредно с SHFE.
(32)
В това отношение трябва да се отбележи, че китайската държава има основна роля при определянето на цените на първичния алуминий и се намесва на пазара постоянно чрез редица инструменти.
(33)
На първо място, върху предназначения за износ първичен алуминий се налага 17 % ДДС (докато ДДС върху износа на готови продукти се възстановява) плюс 15 % експортна такса.
(34)
На второ място, държавата се намесва чрез механизмите на ценообразуването на Шанхайската фючърсна борса (SHFE), която е затворена борса за регистрирани в Китай дружества и китайски граждани. Тази намеса на държавата чрез механизмите на ценообразуване на SHFE е свързано с позицията ѝ едновременно на продавач на първичен алуминий и на купувач посредством Държавния резерв и други държавни органи. Освен това държавата определя пределни стойности на дневната цена чрез правилата на SHFE, които са одобрени от държавния регулаторен орган - Регулаторната комисия по ценни книжа на Китай (China Securities Regulatory Commission (CSRC)).
(35)
Друг пример за намесата на държавата е неотдавнашният пакет от стимули на китайското правителство, насочени към ограничаване на последиците от икономическата криза. В края на 2008 г. Държавният резерв започна да прилага схема за закупуване на алуминий от леярни с цел подпомагане на техните операции, тъй като световната финансова криза намали търсенето. Тези подкрепени от държавата покупки абсорбираха по-голямата част от запасите на вътрешния пазар, като доведоха до покачване на цените през първата половина на 2009 г.
(36)
Това бе отчетено като съществен фактор на държавна намеса при вземането на решения от дружествата по отношение на суровините. Без съмнение настоящата китайска система на високи износни мита и невъзстановяването на ДДС при износ на първичен алуминий и други суровини, съчетано с липсата на експортни такси и възстановяването на ДДС при износ на продукта надолу по производствената верига и намесата на държавата при определянето на цените на SHFE, по същество е довело до ситуация, при която цените на китайския алуминий продължават да бъдат резултат от намесата на държавата. Това e довело до ситуация, при която в исторически план цените на LME са се различавали значително от тези на китайския пазар (4). В периода от средата на 2005 г. и края на 2008 г. цените на LME са били значително по-високи в сравнение с тези на китайските пазари, като показват ясно липсата на каквито и да са значими арбитражни операции между китайските пазари и пазарите в останалата част на света.
(37)
По този начин предизвиканите от държавата многобройни изкривявания при формирането на цените на първичния алуминий оказват отражение върху решенията на китайските производители на колела от алуминий при снабдяването им със суровини. Също така те се ползват с предимство от тези изкривявания, в смисъл че обикновено правят покупките си на китайския пазар от местни доставчици, използвайки като база за сравнение цените на китайските спот-пазари (или на SHFE), но могат също да закупят определени количества на цените на LME, когато цените на китайския пазар са по-високи в резултат на намесата на държавата.
(38)
Освен това в допълнение към описаната по-горе обща ситуация, други три групи не отговарят на другите изисквания от критерий 1 поради значителната намеса на държавата по отношение на важни бизнес решения. При една от групите едно държавно дружество има права на вето, които са несъразмерни спрямо неговото дялово участие в две от нейните дружества по отношение на някои основни решения. За повечето от дружествата от друга група някои основни решения са обект на значителна държавна намеса, или защото дружествата са 100 % държавна собственост, или защото директорът, представляващ притежавания от държавата акционер, има права на вето върху важни за дружеството решения. Освен това противно на твърдението на дружеството, разследването установи, че местната държавна служба по труда има права на вето по отношение на заетостта на работниците в две от тези дружества. И на последно място, при една трета група семейството, което контролира групата, има връзки с управляващата партия и една от принадлежащите към групата компании е обект на значителна държавна намеса по отношение на някои важни решения, тъй като директорът, представляващ притежаван от държавата акционер, има право на вето върху важни за дружеството решения.
(39)
При една от групите има явно нарушаване на основни счетоводни принципи във всичките ѝ дружества. По-специално не са спазени МСС 1 (Представяне на финансови отчети), МСС 12 (Данъци върху дохода) и МСС 16 (Имоти, машини и съоръжения). Поради това бе счетено, че счетоводните отчети не са били изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. При друга група службите на Комисията установиха несъответствие с МСС 1 и МСС 31.
(40)
При една от групите има явни изкривявания по отношение на правата за ползване на земя и придобиване на дълготрайни активи за няколко дружества, а по-голямата част от принадлежащите към групата дружества са се ползвали от преференциални данъчни режими, възстановяване на данъци и субсидиране, което представлява изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика. Измерени по отношение на оборота например, тези изкривявания бяха значителни.
(41)
Що се отнася до една друга група, включена в представителната извадка, три от нейните дружества са се ползвали от преференциални данъчни режими, което представлява изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези изкривявания могат да бъдат счетени за значителни, например по отношение на оборота.
(42)
Също така относно една друга група изглежда, че две от нейните дружества не отговарят на критерий 3. Първото е платило правото за ползване на земя с голямо закъснение след датата на падежа, без да понесе някакви санкции, независимо от факта, че в договора изрично са предвидени санкции. Това означава пряка подкрепа от страна на държавата (която е крайният собственик на земята) в първоначалния етап от съществуване на дружеството. Що се отнася до второто дружество, беше установено, че са закупени активите на държавен производител на колела от алуминий при непазарни условия, което се изразява в неправомерно предимство в началния етап от живота на дружеството.
(43)
Една от групите заяви, че закупуването на активи от държавен производител е извършено при пазарни условия. Въпреки това тази страна не успя да докаже, че цялата операция може да се приеме като извършена без изкривявания, пренесени от предходната система на непазарна икономика.
(44)
И на последно място, дружества, принадлежащи към друга група, са се ползвали от значителни данъчни облекчения и финансова подкрепа, която е оказала значително отражение върху финансовото им състояние, измерено например по отношение на оборота.
(45)
Комисията разгласи официално резултатите от констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ на засегнатите групи от износители в КНР, на властите на КНР, на китайската търговска камара и на жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид мненията си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(46)
Една група повдигна възражение във връзка с факта, че Комисията не е успяла да вземе решение за предоставянето на ТДПИ в рамките на определения в основния регламент тримесечен срок, като заяви, че износителите се предприели всички необходими стъпки преди изтичането на този срок, за да се даде възможност на Комисията да установи какъв ще е ефектът, който решението ѝ за предоставяне на този статут би могъл да има върху изчисляването на дъмпинговия марж. С други думи се твърди, че решение за ТДПИ следва да се взема в рамките на тримесечния срок, всеки път когато отговорите на антидъмпинговите въпросници са предоставени в рамките на този срок. В противен случай съществува риск информацията, предоставена в антидъмпинговия въпросник, да окаже отражение върху решението за предоставяне на ТДПИ.
(47)
Предвид обстоятелствата в конкретния случай обаче следва да се подчертае, че решение относно ТДПИ не можеше да бъде взето в рамките на 3-месечния срок, тъй като по-голямата част от информацията по отношение на ТДПИ бе събрана по време на проверките на място, които приключиха след изтичането на тримесечния срок. Във всеки случай, както е обяснено по-горе, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ на групите от износители от представителната извадка се основава изключително на задълбочена оценка на съответните 5 критерии относно ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(48)
По отношение на критерий 1 бе заявено, че действително са осъществявани арбитражни операции между китайските пазари и LME, тъй като е имало износ на някои малки количества алуминий към/от Китай по време на разследвания период. Този аргумент не може да бъде приет поради разликите в ценовите равнища между китайските пазари и LME.
(49)
По отношение на критерий 2 бяха повдигнати някои въпроси, свързани с някои случаи на несъвместимост с различни МСС, установени от Комисията в счетоводните отчети на две дружества. Въпреки това нищо в изтъкнатите аргументи не позволява да се заключи, че някое от тези две дружества има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти.
(50)
По отношение на критерий 3 бяха изтъкнати няколко аргумента. На първо място, бе изтъкнато, че отражението от финансовата подкрепа, правата по отношение на земята и другите предимства, като например освобождаванията от данъци, не е предизвикало значително изкривяване на финансовото състояние на дружествата. Този аргумент не може да бъде приет, тъй като отражението на тези схеми е значително, ако бъде измерено по отношение на оборота.
(51)
Също така бе отбелязано, че някои от схемите за подпомагане и данъчните облекчения не са били специфични за определени дружества и следователно не може да се счита, че са резултат от ефекта на пренасяне от системата на непазарна икономика. В това отношение трябва да се подчертае, че анализът в рамките на ТДПИ се свежда до това дали има държавна намеса, без значение дали тя е специфична за някое дружество или не. Във всеки случай фактическата основа на твърдението е неправилна. Без съмнение използваните от дружествата предимства в настоящия случай могат да бъдат разглеждани като специфични за определени дружества, тъй като всички те са насочени към определен тип дружества: например в качеството им на чуждестранно дружество, в качеството им на дружество, установено в определена област и след преговори ad hoc с местните власти за получаване на субсидии, закупуване на национално произведено оборудване, подобряване на технологичното ниво, участие в панаири, инвестиции в изследователска и развойна дейност и т.н.
(52)
На последно място, бе изтъкнато, че освобождаванията от подоходен данък и намаленията му в полза на чуждестранни компании, които са влезли в сила през 2005 г., не представляват изкривяване, пренесено от системата на непазарна икономика. Това тълкуване не може да бъде прието. Без съмнение критерий 3 не се отнася до действия, които са ограничени във времето (до 1998 г., когато Китай започна да прилага правилата на пазарната икономика) или по своя обхват, а до действия, които предполагат участието на държавата в оформянето на бизнес средата чрез мерки, типични за непазарна икономика, като дискриминационните данъчни ставки.
(53)
Въз основа на горепосоченото никое от дружествата от КНР, подали искане за ТДПИ, не успя да докаже, че отговаря на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Поради това беше счетено, че ТДПИ следва да бъде отказано на всичките дружества. Консултативният комитет бе консултиран и не направи възражения по отношение на тези заключения.
2. Индивидуално третиране
(54)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на член 2, параграф 7 от основния регламент, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент, че техните експортни цени и количества, както и условията и параметрите за продажба са свободно определени, че обменните курсове съответстват на пазарните и че държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на износителите се определят различни митнически ставки.
(55)
Всички групи от износители, подали искане за ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ. Въз основа на наличната информация бе установено временно, че две от четирите включени в представителната извадка групи в КНР отговарят на всички изисквания за индивидуално третиране. На две от включените в представителната извадка групи бе отказано индивидуално третиране. Няма съмнение, че държавната намеса в CITIC Dicastal и в Baoding е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители бъдат определени различни митнически ставки, особено предвид факта, че тези две групи имат две общи съвместни предприятия, произвеждащи разглеждания продукт.
(56)
От четирите включени в представителната извадка групи от износители в КНР индивидуално разследване следва да бъде предоставено на следните групи:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Нормална стойност
3.1. Избор на държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(58)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(59)
Само един износител възрази срещу този избор и предложи Малайзия като алтернативна държава, но на по-късен етап заяви, че малайзийските дружества не са изразили желание да съдействат на Комисията.
(60)
Комисията провери дали Турция е разумен избор за държава аналог. Беше направено заключението, че Турция, която има петима национални производители и значителен внос от трети държави, представлява пазар с висока степен на конкуренция. Освен това не съществуват значителни разлики в производствения процес между производителите в Турция и в Китайската народна република. Като се има предвид горепосоченото, разследването показа, че няма причина да се смята, че Турция не е подходяща за целите на установяването на нормалната стойност. Освен това турските производители продават видове на продукта, които са сравними с изнасяните от КНР.
(61)
Двама производители в Турция отговориха на въпросника, изпратен до всички производители на колела от алуминий в Турция.
(62)
Данните, представени в попълнения въпросник на оказващите съдействие турски производители, бяха проверени in situ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се базира нормалната стойност.
(63)
Поради това беше направено временното заключение, че Турция е подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2. Определяне на нормалната стойност
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог, както е посочено по-долу:
(65)
Разглежданият продукт е бил продаван в представителни количества на турския вътрешен пазар.
(66)
Бе направен анализ дали той може да се счита за продаван при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(67)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислената себестойност на производството, е представлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена на този вид е била равна или по-висока от себестойността на производството. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, осъществени през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(68)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от себестойността на производството, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(69)
За един вид на продукта, при който не са били извършени рентабилни продажби, нормалната стойност се основаваше на производствените разходи за вида на продукта, продаван на вътрешния пазар, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи (наричани по-долу „разходи за РОА“) и разумна стойност за печалба на вътрешния пазар.
(70)
И на последно място, за ограничен брой видове на продукта нормалната стойност беше изчислена въз основа на нормалната стойност за сравними видове продукти, като бяха направени корекции за физически различия.
3.3. Експортни цени
(71)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а по-специално въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
(72)
В случаите, когато продажбите са били реализирани чрез свързан вносител или търговец, експортните цени бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените при препродажба от страна на този свързан вносител/вносител на първите независими клиенти в Съюза. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител/търговец на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител/търговец бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителите износители и свързания вносител/търговец.
3.4. Сравнение
(73)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(74)
Сравнението на цената на колелата, изнасяни от КНР, и тези, продавани на турския пазар от оказващите съдействие турски производители, беше направено чрез разграничаване на продажбите за сектора на ПОО и продажбите за СП сектора.
(75)
В допълнение към горното, бяха направени подходящи корекции по отношение на разходите за транспорт и застраховка, разходите по обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане, кредити, косвено облагане и банковите такси във всички случаи, при които те бяха сметнати за обосновани, точни и подкрепени с проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
4.1. За включените в представителната извадка оказващи съдействие производители износители, на които е предоставено ИТ
(76)
За двете включени в представителната извадка дружества, на които беше предоставено ИТ, бяха установени дъмпингови маржове посредством сравнение на среднопретеглената нормална стойност, установена за турските производители, които оказаха пълно съдействие, със среднопретеглената експортна цена за Съюза на всяко дружество, както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент.
(77)
Дъмпинговите маржове, изразени като процент от вносната цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, са както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. За всички други оказващи съдействие производители износители
(78)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества бе изчислен като среднопретеглена стойност на резултатите на всички включени в представителната извадка дружества. Изчисленията за двете дружества, на които не бе предоставено ТДПИ, нито ИТ, също бяха направени по начина, описан в параграф 76. Дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната вносна цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, е 48,7 %.
4.3. За всички други производители износители
(79)
Предвид факта че степента на оказаното от КНР съдействие беше много висока, дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб по отношение на всички други износители в КНР, беше изчислен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен на базата на сделките на един оказал съдействие производител износител. Поради това остатъчният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, е в размер на 69,3 %.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(80)
КАПС се произвеждат от около 30 дружества, установени в много държави от ЕС. Дружествата, които подкрепиха жалбата и оказаха съдействие при разследването, представляваха повече от 85 % от общото производство на Съюза през РП.
(81)
Общото производство на Съюза и получената при разследването подкрепа бяха определени въз основа на цялата налична информация, включително представената в жалбата информация, данни, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, и информация, получена от включените в представителната извадка производители и от други съдействащи производители. Тази информация позволи да бъде потвърдено осъществяването на производствена дейност и нивото на производство също и на тези производители, които не оказаха съдействие при разследването.
(82)
За един от включените в извадката производители беше установено, че внася разглеждания продукт от КНР и го препродава на пазара на Съюза. В съпоставка с общите му продажби обаче вносът остава незначителен и не пречи той да бъде считан за производител от Съюза.
2. Потребление на Съюза
(83)
През разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в хиляди)
58 607
62 442
58 313
49 508
Индекс 2006 г. = 100
100
107
99
84
(84)
Потреблението на Съюза (5) беше установено чрез прибавяне на вноса по данни на Евростат към продажбите в ЕС на производителите от Съюза. Вносът на КАПС попада в обхвата на два „ex“ кода по КН, които включват и други продукти. За да се определи частта на КАПС във всеки от кодовете по КН, делът им, внесен по кодове по КН 8708 70 10 и 8708 70 50, беше установен по отделни държави по предложената в жалбата методология. Тъй като вносът беше представен в тегловно изражение, трансформирането му в единици също беше извършено по предложената в жалбата методология (чрез използване на средно тегло на единица). Тези данни бяха съпоставени с данните, представени от включените в извадката китайски износители, и потвърдени от тях. Доставките в ЕС бяха изчислени чрез добавяне на доставките, извършените от включените в извадката производители от Съюза, към тези от други производители (данни, събрани по време на етапа преди откриването на процедурата и получени от жалбоподателя, някои оценки, извършени въз основа на данните от включените в представителната извадка производители).
(85)
Като цяло потреблението през разглеждания период намалява с 15,5 %, но това не става плавно, като в периода между 2008 г. и РП се наблюдава рязък спад от 15,1 %. То се увеличава от 58,6 млн. единици през 2006 г. на 62,4 млн. единици през 2007 г., след което спада на 58,3 млн. единици през 2008 г. и на 49,5 млн. единици през РП.
3. Внос от КНР
3.1. Обем и пазарен дял на вноса на разглеждания продукт
(86)
Промените на вноса от КНР по обем и пазарен дял са, както следва:
Обеми на вноса в хиляди единици
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
КНР
3 703
5 144
5 809
6 137
Индекс 2006 г. = 100
100
139
157
166
Пазарен дял (%)
6,3
8,2
10
12,4
Източник: Евростат и данни за продажбите в Съюза на производителите от Съюза.
(87)
Обемът на китайския внос се увеличава от 3,7 млн. единици през 2006 г. на 5,1 млн. единици през 2007 г., 5,8 млн. единици през 2008 г. и 6,1 млн. единици през РП. Така увеличението от 2006 г. до РП е повече от 66 %.
(88)
Пазарният дял на китайския внос се удвоява. Той се увеличава от 6,3 % през 2006 г. на 8,2 % през 2007 г., 10 % през 2008 г. и 12,4 % през РП. Като цяло пазарният дял на китайския внос се увеличава с 6,1 процентни пункта през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса
(89)
В таблицата по-долу са сравнени средните китайски цени на вноса (по данни на Евростат, тъй като въпросниците на износителите се отнасят само за РП, но не и за предходните години) със средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза.
Евро/единица
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Китай
34,7
33,5
31,4
31,9
Включени в извадката производители от ЕС
49,7
49,7
48
46,5
Разлика
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Средните цени на вноса от КНР показват постоянен спад от 9,5 % между 2006 г. и 2008 г., след което слабо се увеличават с 0,5 % през РП. За разглеждания период цените спадат с 8 %.
(91)
Въз основа на сравнението на цените може да бъде заключено, че през разглеждания период китайските цени на вноса са като цяло непрекъснато и значително под цените на включените в извадката производители, принуждавайки последните да намалят в значителна степен собствените си цени.
3.3. Подбиване на цените
3.3.1. Общи забележки
(92)
Разглежданият случай се характеризира с разделяне на сегмента на два различни канала за дистрибуция - сегмента на ПОО и СП сегмента. Освен това по-голямата част от продажбите на производителите от Съюза са съсредоточени в сегмента на ПОО, докато китайският внос е насочен предимно към СП сегмента (около 70 % от вноса от КНР). Поради това съществува асиметрия по отношение на насочването на продажбите в двата сегмента от промишлеността на Съюза, от една страна, и китайския внос, от друга, към различни канали за дистрибуция.
3.3.2. Подбиване на цените
(93)
Беше направено сравнение на продажните цени на пазара на Съюза между цените на включените в извадката производители от промишлеността на Съюза и на цените на вноса от засегната държава. Взетите под внимание в случая продажни цени на включената в представителната извадка промишленост на Съюза бяха цените за независими клиенти, коригирани при необходимост до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(94)
Тези цени бяха сравнени с начисляваните от китайските производители износители цени, без отстъпките и коригирани при необходимост до цена CIF до границата на Съюза, както и със съответната корекция за разходите за обмитяване и разходите след внасянето.
(95)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, изразено като процент от последните, с между 22 % и 37 % въз основа на данните, предоставени от съдействащите производители износители. От това ниво на подбиване на цените и неблагоприятната ценова промяна за промишлеността на Съюза става ясно, че е настъпило значително потискане на цените.
(96)
Някои страни заявиха, че нивото на подбиване на цените следва да бъде изчислено единствено по отношение на ценовия компонент „добавена стойност“ (изключвайки разходите за алуминий). В действителност използването на тази методология би довело дори до по-високи нива на подбиване на цените. При положение обаче че дори изчислените по отношение на пълната цена нива на подбиване бяха значителни, този метод не беше разглеждан по-нататък.
(97)
Високото ниво на подбиване заедно с потискането на цените (вж. съображение 89 и следващите) по отношение на промишлеността на Съюза показва ясно изразеното влияние на дъмпинга в този случай.
(98)
С цел да се даде изпреварващ отговор на възможни въпроси по отношение на разликите между двата сегмента, беше извършен отделен анализ на двата сегмента въз основа на същата методология като описаната по-горе. Подбиването на цените и за двата сегмента остава значително (между 13 % и 30 % за продажбите в сегмента на ПОО и между 56 % и 63 % за продажбите в СП сегмента).
4. Внос от трети държави, различни от КНР
(99)
Таблицата по-долу показва промените на вноса от трети държави, различни от КНР.
Обеми на вноса в хиляди единици
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Турция
4 140
4 522
4 021
3 426
Индекс 2006 г. = 100
100
109
97
83
Пазарен дял (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Норвегия
1 079
1 210
1 106
520
Индекс 2006 г. = 100
100
112
102
48
Пазарен дял (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Южна Африка
490
851
790
700
Индекс 2006 г. = 100
100
173
161
143
Пазарен дял (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Други
3 746
4 029
3 690
2 928
Индекс 2006 г. = 100
100
108
99
78
Пазарен дял (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Както е видно от горепосоченото, Турция е вторият по големина вносител след КНР със значителен, но сравнително стабилен пазарен дял. Пазарният дял на вноса от трети държави, различни от КНР и Турция, намалява от 9 % през 2006 г. на 8,4 % през РП. Въздействието на цените на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза се обсъжда в съображения 136 и следващите.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(101)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху положението на промишлеността на Съюза от 2006 г. до РП.
(102)
Както е обяснено по-горе, трябваше да бъдат използвани разпоредбите за подбор на представителна извадка. За целта на анализа на вредата, показателите за вреда бяха анализирани на следните две нива.
-
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, заплати и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на общото производство на Съюза. Те са получени основно от въпросниците, представени от шестте включени в извадката дружества, и от допълнителните „мини“ въпросници. Тези въпросници се отнасят до дружества, представляващи повече от 80 % от общото производство на Съюза. За да бъде обхванато общото производство на Съюза, е необходимо да бъдат направени някои екстраполации за останалото производство освен получените от различни източници данни, най-вече данни от жалбата и събрани преди откриването данни. Винаги когато имаше възможност, всички тези фактори бяха съпоставени с цялостната информация от съответните статистически източници.
-
Анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и инвестиции и производствени разходи) беше извършен за отделни дружества, т.е. на нивото на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(103)
Таблицата по-долу показва промените в производството, производствения капацитет и използването на капацитета въз основа на общото производство на Съюза:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (единици)
49 711
49 511
45 269
37 687
Индекс 2006 г. = 100
100
100
91
76
Производствен капацитет (единици)
53 762
53 378
53 819
51 588
Индекс 2006 г. = 100
100
99
100
96
Използване на капацитета (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Индекс 2006 г. = 100
100
100
91
79
(104)
Както е видно от таблицата по-горе, производството остава сравнително непроменено на ниво около 49,5 млн. единици през 2006 г. и 2007 г., след което намалява на 45,2 млн. единици през 2008 г. и на 37,6 млн. единици през РП - намаление от 24 % за разглеждания период. Степента на използване на капацитета намалява с 19,4 процентни пункта през същия период.
(105)
Основната причина за намалението на използването на капацитета, при положение че е налице намаление на капацитета, може да бъде единствено значителното намаление на производството.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(106)
Данните по-долу представят обема на продажбите, пазарния дял и средните единични продажни цени въз основа на всички производители от Съюза.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Общ обем на продажбите на цялата промишленост на Съюза в хиляди единици
45 447
46 684
42 895
35 794
Индекс 2006 г. = 100
100
103
94
79
Пазарен дял (%)
78
75
74
72
Индекс 2006 г. = 100
100
97
95
93
(107)
Продажбите в ЕС се увеличават от 45,4 млн. единици през 2006 г. на 46,6 млн. единици през 2007 г., след което намаляват на 42,8 млн. единици през 2008 г. и на 35,7 млн. единици през РП. Общо през разглеждания период продажбите в ЕС намаляват с 21 %.
(108)
Всички производители от ЕС непрекъснато губят пазарен дял - от 78 % през 2006 г. на 75 % през 2007 г., 74 % през 2008 г. и 72 % през РП. Общо за разглеждания период това представлява загуба от 6 процентни пункта. За същия период китайският внос увеличава пазарния си дял с около 6 процентни пункта.
5.2.3. Заетост, производителност и заплати
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой заети лица
14 204
14 818
14 309
12 981
Индекс 2006 г. = 100
100
104
101
91
Производителност (единици/заето лице)
3 500
3 341
3 164
2 903
Индекс 2006 г. = 100
100
95
90
83
Годишни заплати (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Индекс 2006 г. = 100
100
89
83
82
(109)
Заетостта се увеличава от 14 204 заети лица в края на 2006 г. на 14 818 заети лица в края на 2007 г., след което намалява на 14 309 заети лица в края на 2008 г. и намалява още повече на 12 981 заети лица в края на РП. Най-съществено е намалението между 2008 г. и РП, когато за шест месеца се губят 1 328 работни места, което съответства на една десета от работната сила.
(110)
Едновременно с това производителността се изменя от 3 500 единици на заето лице през 2006 г. на 3 341 единици на заето лице през 2007, 3 164 единици на заето лице през 2008 г. и 2 903 единици на заето лице през РП. Спадът на производителността особено между 2008 г. и РП може да бъде обяснен с факта, че коригирането на броя на заетите лица не следва същото темпо като спада на производството. Това се обяснява с ограничената възможност на тази промишленост за пренастройване или временно спиране на работата на машините и оборудването и с големите разходи, свързани с компенсирането на персонала в случай на временно освобождаване от работа. Разследването показа, че по-специално между 2008 г. и РП заетостта намалява. Разходите за заплати намаляват през разглеждания период. Очаква се направените от промишлеността на Съюза през РП инвестиции да увеличат допълнително нейната ефективност и производителност в средносрочен и дългосрочен план.
5.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(111)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Нещо повече, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2.5. Вид на сключените договори
(112)
Както е посочено в съображение 20 и следващите, повечето произведени в Съюза КАПС се продават чрез тръжни процедури, обикновено организирани две години преди пускането на нов модел автомобил. Поради това Комисията разследва също сключените през разглеждания период договори (които се очаква да бъдат изпълнени след РП), за да установи дали могат да бъдат направени някакви заключения за вероятните промени на доставките от страна на промишлеността на Съюза след РП. Събраните данни обаче не позволяват на този етап да бъдат направени добре обосновани заключения, поради което ще бъдат разследвани допълнително.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Обща забележка
(113)
Трима от шестимата включени в извадката производители са големи групи с производствени структури в няколко държави-членки, докато останалите трима имат по-малкомащабни структури, концентрирани в една или две държави-членки. По време на разследвания период са затворени 3 производствени обекта на включените в извадката производители - първият през 2006 г., вторият през 2008 г. малко преди РП и последният към края на РП.
5.3.2. Стокови наличности
(114)
Данните по-долу представят обема на стоковите наличности на включените в извадката производители от Съюза в края на всеки период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Стокови наличности (в хиляди единици)
2 204
2 444
2 359
2 173
Индекс 2006 г. = 100
100
111
107
99
(115)
Стоковите наличности остават под 12 % от производството. Следва да бъде припомнено, че този показател в случая не е много подходящ, тъй като производството на КАПС от промишлеността на Съюза се извършва в голяма степен по поръчка; стоковите запаси към даден момент се състоят най-вече от продадени, но все още недоставени стоки.
5.3.3. Продажни цени
(116)
Единичните продажни цени на включените в извадката производители от ЕС остават стабилни през 2006 г. и 2007 г. на около 49 евро за единица продукция, но намаляват на 48 евро на единица през 2008 г. и на 46,5 евро на единица през РП. Това съответства на намаление от над 6 % за разглеждания период и показва също много значителен спад през РП (вж. таблицата в съображение 89).
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал и инвестиции
(117)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди данъци от продажбите на сходния продукт на включените в извадката дружества като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че рентабилността за 2006 г. и 2007 г. е все още положителна величина, положението се променя коренно през 2008 г. и РП вследствие на комбинация от намаляващи обеми на продажбите и намаление на продажните цени поради нееластичната структура на разходите на промишлеността и високите ѝ постоянни разходи.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Тенденцията на промяна на инвестициите в разглеждания продукт на включените в извадката производители от Съюза е показана в таблицата по-долу.
EUR
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Инвестиции (в хил. евро)
96 335
99 279
161 803
153 724
Индекс 2006 г. = 100
100
103
168
160
(119)
От таблицата е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори в период на намаляваща рентабилност. Инвестициите са извършени предимно в машини и съоръжения с цел подобряване на ефективността. Тези увеличаващи се инвестиции показват, че промишлеността все още е имала способността да привлича капитал.
(120)
Въпреки тези усилия обаче възвращаемостта на инвестициите в разглеждания продукт намалява рязко през разглеждания период, достигайки величина от - 40 % през РП. Това потвърждава подкопаването на рентабилността на промишлеността и неспособността ѝ да генерира печалба от инвестициите.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Възвращаемост на инвестициите
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Индекс 2006 г. = 100
100
24
-27
-80
Паричен поток (като процент от оборота)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Индекс 2006 г. = 100
100
47
39
13
(121)
Включените в извадката производители са засегнати също от спад на оперативния паричен поток от 8,1 процентни пункта за разглеждания период, който отразява в голяма степен намалението на рентабилността. Резкият спад на този показател не може да бъде обяснен с увеличението на инвестициите, а е резултат от генерирането на по-малко парични средства от оперативна дейност. В действителност, тъй като промишлеността има структурната необходимост от постоянно влагане на парични средства за дълготрайни активи, спадът на паричния поток разкрива отслабващата позиция на промишлеността на Съюза и неспособността ѝ да разчита на самофинансиране.
5.3.5. Производствени разходи и разходи за суровини
(122)
В таблицата по-долу е показана промяната на средните разходи на включените в извадката производители за тон от разглеждания продукт.
В евро
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средни производствени разходи (за единица продукция)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Средните разходи остават непроменени през разглеждания период на ниво от около средно 50 евро на единица.
6. Заключение относно вредата
(124)
Въз основа на горепосоченото се заключава временно, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това заключение се подкрепя действително от броя на дружествата или производствените обекти, които щяха да прекратят дейността си (5 в сегмента на ПОО) или за които щяха да бъдат открити производства за несъстоятелност (21 в СП сегмента и 4 в сегмента на ПОО) през разглеждания период.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(125)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от КНР
2.1. Общи положения
(126)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос със 6 процентни пункта между 2006 г. и РП и загубата на пазарен дял от 6 процентни пункта за производителите от Съюза за същия период. При разследването беше установено също наличието на неблагоприятно въздействие на цените на дъмпинговия внос, които постоянно подбиват тези на производителите от Съюза.
(127)
Една от страните заяви, че пазарният дял на китайския внос е твърде малък, за да може да причини съществена вреда. Общ пазарен дял от 12 % обаче на чувствителен по отношение на цените пазар (особено що се отнася до сегмента на ПОО) не може да бъде счетен за малък.
(128)
Припомня се също така, че през разглеждания период обемите на вноса от КНР нарастват с около 65 %, а пазарният му дял почти се удвоява. Освен това, както беше обяснено в съображение 86 и следващите, цените на вноса от КНР са спаднали с 8 % (вж. съображение 89 и следващите) и се наблюдава значително подбиване на цените (вж. съображение 93 и следващите). Действително основните фактори, които трябва да бъдат взети предвид в разглеждания случай, са рязкото увеличение на вноса и установеното значително подбиване на цените.
(129)
Промишлеността на Съюза реагира на нанасящия вреда дъмпинг, като намалява цените си от 2007 г. насам. Поради оказвания от китайския внос натиск върху цените обаче промишлеността на Съюза не беше в състояние да запази пазарния си дял дори с намалени цени. Беше установено, че при тръжните процедури в сегмента на ПОО китайските оферти на ниски цени оказват определящо влияние за намалението на оферираните от промишлеността на Съюза цени. Въпреки намалението на цените от страна на промишлеността на Съюза обаче средната продажна цена на китайския внос е останала по-ниска от цените на промишлеността на Съюза. В резултат на това продажбите на промишлеността на Съюза намаляват значително през разглеждания период. При положение че китайските цени през РП намаляват още повече в сравнение с тези през 2006 г., промишлеността на Съюза отново е трябвало да намали цените си, за да остане на пазара. Рентабилността ѝ намалява до отрицателни стойности, което няма да ѝ даде възможност да продължи дейността си занапред.
(130)
Поради това е видно, че съществува непосредствена връзка между значителното увеличение на обема на вноса при все по-ниски цени и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. По тази причина на настоящия етап може да се заключи, че между китайския внос на ниски цени и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, съществува причинно-следствена връзка.
2.2. Разделяне по сегменти на разглеждания продукт
(131)
Беше заявено, че ПОО и СП сегментите са два отделни канала за продажба, между които няма съществено взаимодействие. На това по-специално беше основано твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, повечето от продажбите на която са насочени към сегмента на ПОО (85 % за включените в извадката производители), не е могла да бъде причинена от китайския внос, който е фокусиран най-вече върху СП сегмента и има ограничено присъствие в сегмента на ПОО.
(132)
Въпреки че каналите за дистрибуция са действително отделни, според констатациите на Комисията е възможно между тях да се осъществява известно взаимодействие, макар и непряко. С цел да се постигне най-пълно разбиране на положението обаче, двата сегмента бяха разгледани и поотделно.
(133)
На СП сегмента констатираната вреда със сигурност може да бъде отдадена на големите обеми китайски внос на ниски цени, които съставляват до 34 % от този сегмент. На сегмента на ПОО, който представлява основната част от потреблението в ЕС (35 млн. от около 50 млн. единици), китайското присъствие, изразено като обем на продажбите, е доста по-малко (най-много 6 %). Както вече беше обяснено обаче, трябва да се има предвид, че вредата, понесена във връзка с продажбите на сегмента на ПОО, е пряко следствие от ниските китайски цени и е действително ценово обусловено. По-специално има данни за това, че производителите на автомобили използват китайските оферти като референтна база, с което се оказва натиск към понижение на цените на КАПС на производителите от ЕС при тръжните процедури. За да запазят присъствието си на пазара, производителите от Съюза действително нямат друг избор, освен да се поддадат на натиска и да намалят цените си.
(134)
Освен това не може да бъде изключена вероятността тенденциите към намаляване на цените на СП сегмента да оказват влияние на цените на сегмента на ПОО. Действително сравнение между средните цени на СП и ПОО сегментите показа, че макар последните да са като цяло по-високи от първите до 2007 г., положението през 2008 г. и РП се променя. Това показва, че натискът към намаление на цените на сегмента на ПОО е доста по-ясно изразен през последните години.
(135)
Поради това се счита временно, че китайският внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза както на СП сегмента, така и на сегмента на ПОО. При всички положения разследването по този въпрос ще продължи.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от КНР
3.1.1. Въздействие на вноса от Турция
(136)
Както е показано в съображение 99 и следващите, Турция е вторият по значимост вносител след Китай. Пазарният дял на турския внос за разглеждания период е около 7 % от пазара на ЕС. В таблицата по-долу са сравнени цените на вноса от всички трети държави с тези на производителите от ЕС.
В евро/единица
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Турция
40,8
42,6
52,4
40,7
Включени в извадката производители от ЕС
49,7
49,7
48
46,5
Китай
34,7
33,5
31,4
31,9
Разлика производители от Турция/ЕС
8,9
7,1
4,4
5,8
Разлика производители от Китай/ЕС
15
16,2
16,6
14,6
(137)
През разглеждания период турските цени са непрекъснато по-ниски от тези на включените в извадката производители от ЕС, освен през 2008 г. През РП разликата между цените на производителите от Турция и от Съюза е 5,7 EUR (+/- 12,3 % от цените в ЕС), докато съответната разлика в цените за Китай възлиза на 14,5 EUR (+/- 31 %). По тези съображения е обосновано да бъде заключено временно, че през РП по-ниските цени на вноса от Турция са оказали известно неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, но не до толкова значима степен, че да е възможно да бъде прекъсната причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.1.2. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Турция
(138)
Що се отнася до вноса от държави, различни от Китай и Турция, общият им пазарен дял намалява от 9 % през 2006 г. на 8,3 % през РП (вж. съображение 99). Съответните цени за същия период остават близки до тези на производителите от Съюза. Въз основа на това се счита, че вносът от трети държави, различни от Китай и Турция, не е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(139)
Някои от страните заявиха, че вносът от Китай е усвоен от увеличение на потреблението в ЕС през 2007 г. и че намалението на потреблението през 2008 г. съвпада с икономическата криза и едновременно настъпилото свиване на продажбите на автомобилната промишленост. Според това твърдение посочените фактори са основните причини за слабите резултати на промишлеността на Съюза.
(140)
Икономическата криза действително оказва неблагоприятно влияние върху положението на промишлеността на Съюза поради свиващите се нива на потреблението и намаляващите цени. Между 2008 г. и РП потреблението намалява с 14,5 %.
(141)
Производителите на КАПС осъществяват своята дейност в близко сътрудничество с автомобилната промишленост, която е сериозно засегната от кризата. В таблицата по-долу са показани промените на производствените обеми в областта на автомобилостроенето в Европа през разглеждания период. Вярно е, че автомобилите се оборудват с колела или от алуминий, или от стомана, като съотношение между двата вида е трудно да бъде установено. Няма данни обаче, че това съотношение се е променило значително през разглеждания период. Поради това не може да бъде изключено, че спадът в обемите на производство на автомобили - който действително е драстичен от края на 2008 г. до РП - се е отразил на обема на продажбите на производителите на КАПС. В таблицата по-долу е показано, че намалението на производствения обем е действително повече от 15 % между 2008 г. и РП.
В ЕС-27
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство в Европа (в хиляди единици)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Анализът на икономическите показатели на промишлеността на Съюза обаче показва, че тенденцията към намаление започва доста преди икономическата криза и съвпада във времето с началото на увеличението на пазарния дял на китайския внос. Данните за рентабилността например показват, че тенденцията към намаление започва между 2006 г. и 2007 г. (намаление с 2,5 процентни пункта), продължава между 2007 г. и 2008 г. (отново намаление с 2,2 процентни пункта) и достига върхова стойност от 6,9 процентни пункта спад между 2008 г. и РП.
(143)
Освен това китайският внос е продължил да увеличава присъствието си на пазара въпреки свиващото се потребление, като достига 12,4 % през РП. Обемът и пазарният му дял са нараствали постоянно, а цените му непрекъснато са подбивали тези на промишлеността на Съюза. Нормално е било да се очаква обаче, че кризата ще засегне по подобен начин всички участници на пазара. При все това, както беше обяснено по-горе, в разглежданата ситуация китайският внос се увеличава при цени, които подбиват значително цените в ЕС. Поради това не е необосновано да се заключи, че ако не беше настъпила икономическата криза, обемите и пазарният дял на китайския внос щяха да се увеличат дори повече.
(144)
По тези съображения е обосновано да се заключи, че не изглежда вероятно икономическият спад, дори да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда, сам по себе си да е фактор, който прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда. Точно обратното - логично би било обемът на вноса от Китай да намалее заедно със спада на потреблението, както е станало с вноса от други трети държави и най-вече с продажбите на промишлеността на Съюза (които, както следва да бъде припомнено, намаляват пропорционално на увеличението на китайския внос).
3.3. Въздействие на промените в представянето на промишлеността на Съюза по отношение на износа
(145)
Експортната дейност на производителите от Съюза остава слаба през разглеждания период (по-малко от 2 % от общите продажби на включените в извадката производители от ЕС). Поради това не е възможно да е оказала неблагоприятно въздействие върху недоброто положение на промишлеността на Съюза и не може да прекъсне причинно-следствената връзка.
3.4. Конкуренция между производителите от Съюза и концентрация на пазара на ЕС
(146)
Броят на производителите на КАПС (около тридесет), осъществяващи дейност на пазара на ЕС, предполага, че пазарът на ЕС е много конкурентен, макар че се характеризира също с висока степен на промишлена концентрация, като 3-те най-големи дружества имат дял от 60 % от общото производство, 2 други дружества - около 8 %, а следващите 4 дружества - около 4 %. Наличните данни за производствените обеми показват, че другите производители са малки или средни по големина дружества.
(147)
Следва да бъде отбелязано, че някои по-малки производители прекратиха производствената си дейност преди 2008 г., през 2008 г. и през РП. Това би могло да означава, че конкуренцията сред производителите от Съюза, както и явно продължаващият процес на концентрация, са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Данните от разследването обаче показват, че са засегнати не само малките производители. Действително по-големите и по-малките производители са засегнати по подобен начин от наблюдаваните промени. Поради това не може да бъде заключено, че конкуренцията сред производителите от Съюза е допринесла по какъвто и да е значителен начин за понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда.
3.5. Потребителски предпочитания относно колелата за превозни средства от стомана и от алуминий
(148)
Беше заявено, че намаляващото търсене на КАПС би могло да е свързано с икономическата криза промяна на потребителските предпочитания, които е възможно да се насочат към по-евтините колела от стомана. Не бяха представени обаче данни в подкрепа на това твърдение. На този етап и при липсата в досието на каквито и да било данни в подкрепа на твърдението, тази промяна не може да бъде потвърдена.
3.6. Продуктов микс
(149)
Някои от страните заявиха, че увеличението на китайския внос се е дължало на увеличено търсене на определени високотехнологични видове колела, произвеждани в КНР (т.е. ковани или спининговани колела), които не са произвеждани в ЕС (в значителни количества). Поради това не е възможно вносът от КНР да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. При разследването беше установено обаче, че посоченият вид внос е представлявал само много малка част от общия внос от КНР. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(150)
Следва да бъде припомнено, че при разглеждания случай беше установено наличието на значително намаление на производството и продажбите, загуба на пазарен дял, както и потискане на цените, водещи до загуби за промишлеността на Съюза. Обемите на вноса от КНР, който подбива значително цените на промишлеността на Съюза, както и пазарният дял на този внос се увеличават през същия период.
(151)
Комисията анализира също всички други фактори, които е възможно да са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда. В това отношение беше констатирано, че е възможно икономическата криза, вносът от Турция и конкуренцията между производителите от Съюза, водещи до процес на концентрация, да са оказали известно въздействие върху свързаното с вредата положение. При все това се заключава временно, че тяхното въздействие не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и констатираната вреда, както е подробно изложено по-горе.
(152)
Поради това въз основа на гореизложения анализ на влиянието на всички известни фактори върху положението на промишлеността на Съюза се заключава временно, че между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(153)
В разглеждания случай беше констатирано високо ниво на съдействие и подкрепа от страна на производителите от Съюза (повече от 70 %). Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от ЕС.
(154)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно изложено в съображение 93 и следващите.
(155)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза ще извлече ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени.
(156)
В случай че мерките не бъдат наложени, може да се очаква увеличението на вноса на КАПС на ниски дъмпингови цени, особено в СП сегмента, да продължи със същите, ако не и с по-големи темпове. Освен това не може да бъде изключена вероятността увеличаващият се натиск върху цените и увеличаващият се пазарен дял на СП сегмента да окажат поне непряко влияние върху положението на сегмента на ПОО. В това отношение беше констатирано, че някои производители от засегнатата държава пренасочват или вече са пренасочили дейността си към средно и високо позиционираната част на СП сегмента, а впоследствие и към сегмента на ПОО, при това при много ниски цени. Може да се очаква тази тенденция да продължи и е много вероятно тя на свой ред да застраши също голямата група производители от Съюза, извършващи дейност в сегмента на ПОО. Тъй като финансовото положение и рентабилността на тези производители не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза, ако не и на всички тях.
2. Интерес на вносителите
(157)
При сформирането на представителната извадка (вж. съображение 13 по-горе) бяха избрани 5 несвързани вносители и 2 потребители вносители въз основа на обема на техния внос.
(158)
Съдействието на несвързаните вносители като цяло съответства на по-малко от 10 % от общия обем на вноса от КНР.
(159)
Разследването показа, че повечето от вносителите са специализирани в автомобилните принадлежности търговци. Сред тях могат да бъдат разграничени 2 категории. Едната категория се състои от дружества, които внасят и препродават КАПС със собствена търговска марка, производството на които е прехвърлено в КНР. Те обаче не са свързани с китайските износители. За тази категория вносители обикновено не може да се каже, че не извършват дейност в ЕС със значителна „добавена стойност“ (напр. проектиране, изследователска и развойна дейност), и понякога дори разполагат със собствен канал за дистрибуция и съответното ниво на заетост. Втората категория се състои от вносители/дистрибутори, които са търговци с насоченост по-скоро към обемите, отколкото към търговската марка. Тези вносители като цяло имат по-ниска структура на разходите и извършват дейност в Съюза с по-малко добавена стойност.
(160)
Ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им. Действително за съдействащите вносители/дистрибутори беше констатирано, че препродажбата на китайски КАПС представлява между 1 % и 6 % от общия им оборот. Положението на дружествата с изнесено производство е по-сложно, тъй като препродажбата на китайски КАПС може са представлява почти целият им бизнес. Евентуалните мерки със сигурност биха оказали въздействие върху дейността им, макар че точната степен на това въздействие е трудно да бъде преценена на сегашния етап. Разследването по този въпрос ще продължи.
3. Интерес на потребителите
3.1. Общи положения
(161)
На около 20 установени потребители бяха изпратени въпросници за потребители. Тринадесет производители на автомобили оказаха съдействие при разследването. Съдействие оказаха също две сдружения, представляващи потребители и вносители на КАПС за „ПОО и СП сегментите“.
(162)
Въз основа на данни от Евростат вносът на съдействащите потребители представлява 19 % от общия внос от КНР. Данните от Евростат не дават възможност за точно определяне на това, дали продажбите от внос са осъществени за сегмента на ПОО или за СП сегмента. Както е посочено по-горе в съображение 133, все пак беше възможно да се направи разграничение между сегмента на ПОО и СП сегмента, което показа, че делът на сегмента на ПОО в общия внос от КНР е между 20 % и 30 %. По тези съображения е обосновано да се приеме, че съдействието от страна на сегмента на ПОО е било на много високо ниво.
(163)
Изглежда, че по принцип производителите на автомобили разчитат на китайски доставки само в ограничена степен. Индивидуалното разглеждане показва, че съдействащите производители на автомобили прилагат различни бизнес модели. Някои изобщо не извършват внос от Китай, вносът на други посреща по-малко от 5 % от нуждите им, но за някои той покрива до 30 % от тези нужди.
(164)
Както потребителите вносители, така и неосъществяващите внос потребители не подкрепят налагането на мерки. Един от основните им аргументи е, че производителите на автомобили имат интерес от запазването на разнообразието от източници на доставка и извличат ползи от конкуренцията на пазара на колела. Мерките биха ги направили прекалено зависими от ограничен брой европейски производители. Сам по себе си обаче този аргумент не изглежда да е от решаващо значение поради наличието на значителен по обем внос от други трети държави.
3.2. Разходи, свързани с мерките
(165)
КАПС представляват около 1 % от разходите за един автомобил. Така мярка от 20 % върху КАПС би довела до увеличение на разходите с 0,2 %. За производителите на автомобили, които внасят от Китай най-много 5 % от необходимите им КАПС, следователно, общото увеличение на разходите по отношение на цялото производство на автомобили би било 5 % от 0,2 %, т.е. 0,01 %. Дори за онези производители на автомобили, които внасят от Китай до 30 % от необходимите им КАПС, общото увеличение на разходите би било 30 % от 0,2 %, т.е. 0,06 %. Следователно мерките биха оказали много ограничено въздействие върху разходите. Освен това очевидно не е необичайна практиката внасяни от производители на автомобили КАПС на дадена цена (например 50 евро) да бъдат продавани на крайния потребител на три до четири пъти по-висока цена (т.е. 200 евро).
3.3. Разходи, свързани с промяна на доставчика
(166)
Както беше обяснено по-горе, КАПС за сегмента на ПОО обикновено се разработват 2 години преди пускането на нов модел автомобил. Всяка промяна на доставчика изисква време (поне 6 месеца) и може да е непосредствена причина за възникването на допълнителни разходи за оборудване и настройване на машини. Разследването показа обаче, че повечето производители на автомобили диверсифицират по правило източниците си на доставка, т.е. разпределят производството на даден модел КАПС между 2-ма (или повече) производители. Това разпределяне между повече от един източник се предприема и по отношение на онези модели, които се доставят от КНР, с цел гарантиране на сигурността на доставките. Поради това изглежда, че рискът от необходимостта да се промени доставчикът вече е отчетен като фактор при вземането на решението за доставяне от КНР. Освен това събраните по време на разследването договори показват, че в общия случай производителите на автомобили могат да прекратят съответния договор по всяко време без неустойка.
3.4. Други твърдения, направени от страните
(167)
Някои страни заявиха, че налагането на мита върху КАПС с произход от КНР би дало допълнително предимство на производителите на автомобили от Южна Корея освен митото с нулева ставка по предстоящото да влезе в сила Споразумение за свободна търговия (ССТ). Според това твърдение производителите на автомобили от Южна Корея биха продължили да имат достъп до евтини китайски КАПС и дори биха се ползвали от възстановяване на митото за изнасяните в ЕС автомобили (за платеното при вноса на някои части за автомобили мито може да бъде поискано възстановяване при износа на съответния автомобил). Евентуална антидъмпингова мярка върху китайските КАПС би поставила европейските производители на автомобили в конкурентно неизгодно положение спрямо южнокорейските автомобили, внасяни в ЕС при нулева ставка на митото.
(168)
В това отношение трябва да бъде отбелязано, че пазарният дял на автомобилите с произход от Южна Корея възлиза понастоящем само на 3 % от автомобилния пазар на ЕС. Въпреки че промяната във времето на вноса на корейски автомобили е трудна за предвиждане, отчитайки много ограниченото пряко въздействие на мерките върху разходите на производителите на автомобили от ЕС, на сегашния етап не може да бъде заключено, че налагането на антидъмпингови мерки върху КАПС от Китай би изиграло някаква съществена роля в това отношение.
4. Интерес на потребителите
(169)
Не бяха представени аргументи относно въздействието на евентуалните мерки върху крайните потребители. Този факт, както и ограниченото въздействие върху разходите и стратегиите за ценообразуване на производителите на автомобили, установени при разследването, не подкрепят, действително, вероятността за някакво съществено въздействие върху потребителските цени.
5. Интерес на доставчиците
(170)
Петима доставчици на суровини/оборудване за производителите на КАПС в Съюза отговориха на въпросниците за доставчици. Те доставят алуминиеви/първични леярски блокове, боя/грунд или машини с ниско налягане. По отношение на доставчиците на блокове, продажбите за промишлеността на Съюза представляват само малка част от тяхната дейност (под 6 % от общия им оборот), което показва сравнително ограничения им интерес към определянето на антидъмпингови мерки спрямо КАПС от Китай. Продажбите на други доставчици (на оборудване или на боя или на машини с ниско налягане) за промишлеността на Съюза варират между 30 % и 50 % от общия им оборот. При положение че тези дружества са малки или средни предприятия, жизнеспособността на промишлеността на Съюза е от основно значение за дейността им.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни основания срещу налагането на временни мерки върху вноса на КАПС с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(172)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, произтичащата вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки с цел предотвратяване на по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от КНР.
(173)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(174)
Както е посочено в съображение 20, пазарът на КАПС се характеризира със съществуването на два сравнително обособени пазарни сегмента. При разследването беше установено също, че продажбите на производителите от Съюза са били насочени основно към сегмента на ПОО, на който се реализират 85 % от всички продажби на промишлеността на Съюза.
(175)
С оглед на налагането на временни мерки беше счетено за целесъобразно да бъде направена оценка на маржа на вредата, при който се отчита тази особеност на пазара.
(176)
В сегмента на ПОО купувачите на КАПС (които са производители на автомобили) обикновено изготвят поръчките си в съответствие с тръжни процедури. В резултат на това един и същ модел колела, предназначен за монтиране на един и същ модел автомобили, може в немалък брой случаи да бъде поръчан на няколко доставчика, често едновременно на доставчик от Китай и от ЕС. Беше счетено временно, че този тръжен процес отразява точно и надеждно обичайно съществуващата ценова конкуренция през РП между доставчиците от Китай и от Съюза, когато те се конкурират в рамките на една и съща тръжна процедура.
(177)
Поради това беше счетено за целесъобразно маржът на намаляване на цените да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производители от ЕС и китайски износители, когато са се конкурирали в рамките на едни и същи тръжни процедури.
(178)
При изчисляване на митото, необходимо за премахване на влиянието на вредоносния дъмпинг, беше счетено, че каквато и да е мярката, тя следва да даде възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне разумна печалба. Що се отнася до производствените разходи, беше направена корекция за отчитане на действителната загуба, понесена от промишлеността на Съюза през РП (- 5,4 %). Освен това беше счетено, че разумната печалба от продажбите на сходния продукт в Съюза преди данъчно облагане, която може да се очаква да бъде постигната от промишленост от дадения вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, следва да бъде оценена в съпоставка с постигнатата през 2006 г. рентабилност, която е възлизала на + 3,2 %. Действително обемът на вноса от Китай през посочената година е бил все още сравнително малък. На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза.
(179)
Полученият въз основа на гореизложеното марж на намаляване на цените е 20,6 %.
(180)
Този резултат беше потвърден и чрез допълнително изчисление въз основа на сравнение на някои тръжни договори, представени от някои производители на автомобили в хода на разследването. Действително в случаите, когато производители на автомобили са поръчвали един и същ модел КАПС както на китайски производител, така и на производител от Съюза, размерът на установения марж на намаляване на цените след отчитане на направените корекции, както е обяснено в съображение 93 и следващите по-горе, беше от същия порядък като установения в предходното съображение.
(181)
Отбелязва се, че посоченият марж на намаляване на цените е по-нисък от дъмпинговите маржове, установени по-горе в съображение 76 и следващите, и поради това следва да послужи за основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(182)
Предвид прилаганата в случая методология за определяне на нивото на отстраняване на вредата се счита за практически невъзможно да бъдат определяни индивидуални ставки на антидъмпинговото мито в съответствие с второто изречение от член 9, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи по-специално на липсата на надеждни данни за провеждане на анализ по отделни дружества. Вследствие на това се взема временното решение да бъде наложено антидъмпингово мито за цялата държава върху целия внос от Китай на нивото на маржа на намаляване на цените от 20,6 %.
2. Временни мерки
(183)
Предвид гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито. В този случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установения марж на вредата.
(184)
Поради това предложеното антидъмпингово мито възлиза на 20,6 %.
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(185)
Гореизложените временни констатации ще бъдат оповестени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат приканени да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат взети окончателни решения. Освен това следва да се отбележи, че констатациите относно налагането на антидъмпингови мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателни констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на описания в параграф 1 продукт е 20,6 %.
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Регламентът е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2010 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 404/2010 DELLA COMMISSIONE
del 10 maggio 2010
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di determinate ruote di alluminio originarie della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 13 agosto 2009, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2), la Commissione ha annunciato l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell'Unione di determinate ruote di alluminio originarie della Repubblica popolare cinese («paese interessato» o «RPC»).
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito ad una denuncia presentata il 30 giugno 2009 dall'Associazione dei fabbricanti europei di ruote (EUWA) («il denunziante») a nome di produttori che rappresentano una parte considerevole, in questo caso oltre il 50 %, della produzione totale dell'Unione di determinate ruote di alluminio. La denuncia conteneva elementi di prova relativi all'esistenza di pratiche di dumping sul prodotto in questione e al conseguente grave pregiudizio, che sono stati considerati sufficienti per giustificare l'apertura di un procedimento.
2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento il denunziante, i produttori dell'Unione menzionati nella denuncia, altri produttori noti dell'Unione, i produttori esportatori della RPC, gli importatori, gli operatori commerciali, gli utilizzatori, i fornitori e le associazioni notoriamente interessati nonché i rappresentanti della RPC. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(4)
È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere motivi particolari per essere sentite.
(5)
Tenuto conto del numero elevato di produttori esportatori della RPC, di importatori e di produttori dell'Unione, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere a tecniche di campionamento per la determinazione del dumping e del pregiudizio, a norma dell'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, selezionare un campione, tutti i produttori esportatori, gli importatori e i produttori dell'Unione sono stati invitati a manifestarsi e a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura.
(6)
Nella RPC, in totale, 36 società o gruppi di società collegate (nel seguito «gruppi») si sono manifestati e hanno fornito le informazioni richieste entro il termine stabilito. Queste 36 società o gruppi producevano e/o esportavano il prodotto in esame nel mercato dell'Unione europea durante il periodo dell'inchiesta e hanno espresso il desiderio di essere incluse nel campione. Esse sono state definite società disposte a collaborare e si è considerata la possibilità di includerle nel campione. Il livello di collaborazione della RPC, ossia la percentuale di esportazioni nell'UE da parte delle società cinesi disposte a collaborare sul totale delle esportazioni cinesi nell'UE, era superiore al 90 %.
(7)
Consultate le parti conformemente all'articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha selezionato un campione, a norma dell'articolo 17 del regolamento di base, basato sul massimo volume rappresentativo di esportazioni che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile e tenendo inoltre conto della distribuzione geografica delle società o dei gruppi disposti a collaborare. Il campione selezionato è composto da quattro (gruppi di) società, che rappresentano il 47 % delle esportazioni nell'UE delle 36 società o gruppi disposti a collaborare e circa il 43 % delle esportazioni totali nell'UE originarie della RPC. Le autorità della RPC e la camera di commercio cinese hanno approvato la scelta del campione effettuata dalla Commissione, ma hanno richiesto di includere nel campione almeno due ulteriori (gruppi di) società. Tuttavia, dato che il campione inizialmente selezionato era composto da 20 società appartenenti a 4 gruppi, si è ritenuto che nessun altro gruppo o società potesse essere incluso, poiché questo avrebbe impedito la conclusione dell'inchiesta entro i termini fissati.
(8)
Cinque produttori esportatori cinesi che non sono stati inclusi nel campione hanno chiesto un esame individuale fornendo le necessarie informazioni entro il termine stabilito, ai sensi degli articoli 9, paragrafo 6, e 17, paragrafo 3, del regolamento di base. Tuttavia, date le dimensioni del campione, che contava 4 gruppi con numerose società coinvolte, la Commissione è giunta alla conclusione che, a norma dell'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base, non poteva essere accordato un esame individuale ai produttori esportatori cinesi non inclusi nel campione, poiché ciò sarebbe stato indebitamente gravoso e avrebbe impedito la tempestiva conclusione dell'inchiesta.
(9)
Per consentire ai produttori esportatori nella RPC di chiedere, eventualmente, il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») o un trattamento individuale («TI») conformemente all'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base, la Commissione ha inviato i necessari moduli di domanda ai produttori esportatori cinesi che si sono manifestati e alle autorità cinesi.
(10)
L'avviso di apertura è stato inviato a circa 40 produttori di ruote di alluminio nell'Unione. Sono state ricevute 17 risposte; 5 gruppi di società sono stati inclusi nel campione poiché ritenuti rappresentativi della produzione totale dell'Unione in termini di volumi di vendita e produzione nell'UE (oltre il 75 %), copertura geografica e tipo di attività, ovvero vendite ai fabbricanti di apparecchiature originali (Original Equipment Manufacturer - OEM) e vendite aftermarket (AM); per ulteriori dettagli si vedano i considerando 19 e seguenti. Sebbene la maggioranza delle vendite effettuate dai produttori dell'UE inseriti nel campione fossero dirette al segmento OEM, 2 dei produttori inseriti nel campione vendevano anche al segmento AM. Nel campione sono state incluse anche società che non hanno presentato denuncia.
(11)
Durante l'inchiesta le parti hanno addotto ulteriori argomentazioni in merito alla presunta differenza tra i segmenti OEM e AM. Al fine di ottenere ulteriori informazioni pertinenti, si è deciso di includere nel campione un altro (grande) produttore operante nel segmento AM.
(12)
I denunzianti hanno chiesto che il loro nome fosse mantenuto riservato temendo ritorsioni dei clienti o dei concorrenti. La Commissione ha ritenuto che vi fosse in effetti una forte probabilità di ritorsioni e ha acconsentito a non divulgare i loro nomi. In seguito all'apertura del procedimento, tutte le società che hanno collaborato hanno acconsentito a divulgare i loro nomi in qualità di società che hanno collaborato, ma non in qualità di denunzianti, ove applicabile.
(13)
L'avviso di apertura è stato inviato a circa 80 importatori e importatori/utilizzatori di ruote di alluminio. Sono state ricevute 40 risposte da società che rappresentano circa un terzo delle importazioni totali originarie della Cina. 12 di tali risposte sono state ricevute da importatori e le restanti da utilizzatori importatori. 7 società sono state incluse nel campione (5 importatori e 2 utilizzatori importatori).
(14)
La Commissione ha inviato i questionari ai 6 produttori dell'Unione selezionati per il campione, ai produttori esportatori inclusi nel campione selezionati per la RPC e a quelli che avevano richiesto il TI, ai 7 importatori selezionati per il campione e anche ad utilizzatori e altri produttori che hanno collaborato.
(15)
I 4 produttori esportatori cinesi inclusi nel campione e 5 produttori esportatori cinesi che avevano richiesto il TI a norma dell'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base hanno inviato risposte al questionario. Sono pervenute risposte anche dai 6 produttori dell'Unione inclusi nel campione, da 3 importatori non collegati a un produttore esportatore, da 9 altri produttori dell'UE e da 13 utilizzatori. Sono inoltre pervenute osservazioni dalla camera di commercio cinese e da due associazioni di utilizzatori.
(16)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell'Unione
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Germania
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Repubblica ceca
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Ronal group:
-
Ronal AG - Svizzera
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polonia
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - Spagna
-
AEZ - Germania
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francia
b)
Produttori esportatori e società collegate della RPC
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Società collegate dell'Unione
-
OZ Deutschland, Biberbach (Germania)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
d)
Società collegate di Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Utilizzatori
-
Renault - Francia
-
BMW - Germania
(17)
Vista l'esigenza di stabilire un valore normale per i produttori esportatori ai quali potrebbe non essere concesso il TEM, è stato effettuato un accertamento per determinare il valore normale sulla base dei dati di un paese di riferimento, in questo caso la Turchia, presso la sede delle seguenti società:
f)
Produttori in Turchia:
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Periodo dell'inchiesta
(18)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo in esame»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(19)
Il prodotto in esame è costituito da ruote di alluminio per veicoli a motore di cui alle voci NC da 8701 a 8705, con o senza i loro accessori, munite o non munite di pneumatici, originarie della Repubblica popolare cinese («il prodotto in esame»), che rientrano nei codici NC ex 8708 70 10 e ex 8708 70 50.
(20)
Il prodotto in esame è venduto nell'Unione attraverso due canali di distribuzione: al segmento OEM e al cosiddetto segmento aftermarket (AM). Nel segmento OEM i fabbricanti di automobili organizzano gare d'appalto per le ruote di alluminio (circa due anni prima del lancio di un nuovo modello di automobile) e sono coinvolti nello sviluppo delle nuove ruote che porteranno il loro marchio. Sia i produttori dell'Unione che gli esportatori cinesi competono nelle stesse gare d'appalto. Nel settore AM, le ruote di alluminio sono progettate e sviluppate dai produttori di ruote di alluminio, di cui portano il marchio, per poi essere vendute a grossisti, dettaglianti, società di tuning, meccanici, ecc.
(21)
Un esportatore ha sostenuto che le ruote di alluminio destinate al segmento OEM dovessero essere escluse dal prodotto oggetto del procedimento poiché sono impiegate solamente nelle automobili nuove, mentre le ruote di alluminio per il segmento AM sono destinate a sostituire la ruota OEM durante il ciclo di vita di un modello di automobile. L'argomentazione è in sé contraddittoria in quanto conferma che le ruote di alluminio per il settore AM sono destinate ad essere altrettanto idonee ed efficienti delle ruote per il settore OEM. In realtà, le ruote di alluminio per il settore AM possono essere fabbricate attraverso diversi processi produttivi (3), con qualsiasi diametro e peso, con tutti i diversi tipi di finiture, ecc. La differenza tra le ruote di alluminio per il settore OEM e quelle per il settore AM è limitata solamente ai diversi canali di distribuzione, da cui il coinvolgimento dell'industria automobilistica nel processo di sviluppo e progettazione della ruota. Si è inoltre ritenuto che il sistema di fissazione dei prezzi fosse diverso per le ruote di alluminio OEM e per quelle AM, in quanto il prezzo delle prime sarebbe legato alla quotazione nella borsa dei metalli di Londra (LME - London Metal Exchange). In realtà i fabbricanti di automobili utilizzano una formula per la determinazione del prezzo chiamata «a base zero», formata da tre elementi: 1) il prezzo dell'alluminio (variabile, legato all'LME), 2) il valore aggiunto, i costi di trasformazione e 3) un supplemento fisso per la qualità. Tale metodo di fissazione del prezzo è adattato alle necessità dell'industria automobilistica, ma i componenti di costo per le ruote di alluminio sono gli stessi sia per le ruote destinate al segmento OEM sia per quelle destinate al segmento AM.
(22)
Di conseguenza, sebbene le ruote di alluminio OEM e quelle AM abbiamo diversi canali di distribuzione, esse presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche e sono intercambiabili. Esse sono quindi considerate come un prodotto unico ed omogeneo. Le ruote di alluminio, inoltre, sono vendute e importate dalla Cina in quantità significative attraverso entrambi i canali di vendita. Alla luce di detti risultati si conclude in via provvisoria che non è giustificata l'esclusione delle ruote di alluminio OEM dal prodotto oggetto del procedimento.
(23)
Una delle parti interessate ha sostenuto che le ruote per i go-kart dovessero essere escluse in quanto questi ultimi non rientrano nelle voci NC da 8701 a 8705. Ciononostante, la parte non ha dimostrato in modo inequivocabile che i go-kart non possono rientrare nelle voci CN di cui sopra. Pertanto, in via provvisoria, tale affermazione è stata respinta.
(24)
La stessa parte ha sostenuto che anche le ruote per i veicoli fuoristrada dovessero essere escluse dalla definizione di prodotto, poiché tali ruote sarebbero fondamentalmente diverse da quelle fabbricate per altri veicoli a motore. Ciononostante, alcuni fuoristrada potrebbero rientrare nella classificazione di cui alle voci NC da 8701 a 8705, pertanto le rispettive ruote rientrano nel campo di applicazione della presente inchiesta. Per questi motivi, in via provvisoria, la richiesta è stata respinta.
2. Prodotto simile
(25)
È stato riscontrato che il prodotto in esame e le ruote di alluminio prodotte e commercializzate sul mercato interno della RPC e sul mercato interno della Turchia, servita provvisoriamente da paese di riferimento, nonché le ruote di alluminio prodotte e commercializzate nell'Unione dall'industria dell'UE, possiedono le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinate agli stessi usi. Pertanto, tali prodotti sono considerati provvisoriamente prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato
(26)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni originarie della RPC il valore normale è determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 del predetto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), dello stesso regolamento. Per comodità di riferimento tali criteri sono riportati di seguito in forma sintetica:
-
le decisioni commerciali delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi devono riflettere i valori di mercato;
-
le società dispongono di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente, conformi alle norme internazionali («IAS») e che sono d'applicazione in ogni caso;
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà devono garantire certezza del diritto e stabilità; e
-
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato.
(27)
Nella presente inchiesta, tutti i gruppi esportatori costituenti il campione hanno chiesto il TEM a norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno compilato e rispedito l'apposito formulario entro il termine stabilito.
(28)
Quanto a tutti i gruppi esportatori inclusi nel campione, la Commissione ha cercato di ottenere tutte le informazioni ritenute necessarie e ha verificato tutti i dati riportati nel modulo di richiesta del TEM presso la sede di tali società.
(29)
L'inchiesta ha dimostrato che il TEM non poteva essere concesso a nessuno dei quattro gruppi di società cinesi perché nessuno di essi soddisfaceva tutti i criteri stabiliti nell'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, per le ragioni indicate di seguito.
(30)
Nessuno dei gruppi esportatori inclusi nel campione ha dimostrato di soddisfare il criterio 1 a causa delle interferenze statali nelle decisioni concernenti la materia prima principale (l'alluminio).
(31)
In realtà, in tutti i gruppi inclusi nel campione sembra che la stragrande maggioranza dell'alluminio utilizzato per la produzione di ruote di alluminio sia acquistato sul mercato interno cinese sulla base di contratti a lungo termine. I prezzi si basano sulle quotazioni dell'alluminio primario sui mercati cinesi a pronti più una quota per la trasformazione; nel caso di una delle società anche sulle quotazioni dello Shanghai Futures Exchange (SHFE). A tale riguardo è necessario sottolineare che la quotazione sui mercati a pronti ha un andamento parallelo a quella dell'SHFE.
(32)
Si ricorda inoltre che lo Stato cinese ha un ruolo fondamentale nella determinazione dei prezzi dell'alluminio primario e interferisce continuamente nel mercato con una serie di strumenti.
(33)
Anzitutto, l'alluminio primario destinato all'esportazione è soggetto a un'IVA pari al 17 % (mentre l'IVA sulle esportazioni di prodotti finiti è rimborsata), oltre che a una tassa sulle esportazioni pari al 15 %.
(34)
In secondo luogo, lo stato interferisce con il meccanismo di determinazione dei prezzi dell'SHFE, che è una borsa aperta esclusivamente alle società registrate in Cina e ai cittadini cinesi. Tale interferenza dello Stato nel meccanismo di determinazione dei prezzi all'interno dell'SHFE è legata alla sua posizione di venditore di alluminio primario e acquirente tramite lo State Reserve Bureau e altri organismi statali. Inoltre, lo Stato fissa limiti di prezzo giornalieri attraverso le regole dell'SHFE che sono state approvate dall'autorità di regolamentazione dello Stato, la China Securities Regulatory Commission («CSRC»).
(35)
Un altro esempio di interferenza statale è rappresentato dal recente pacchetto di stimolo del governo cinese volto a limitare gli effetti della crisi economica. Alla fine del 2008 lo State Reserves Bureau ha avviato un programma di acquisto dell'alluminio dalle fonderie per aiutarne le attività, poiché la crisi finanziaria mondiale aveva provocato un calo della domanda. Tali acquisti statali hanno assorbito la maggior parte delle scorte sul mercato interno, facendo aumentare i prezzi durante la prima metà del 2009.
(36)
Ciò è considerato un fattore fondamentale di interferenza dello Stato nelle decisioni delle società riguardanti le materie prime. In realtà, l'attuale sistema cinese caratterizzato da elevati dazi all'esportazione e dalla mancanza di rimborso dell'IVA sulle esportazioni di alluminio primario e altre materie prime, combinati all'assenza di dazi all'esportazione e al rimborso dell'IVA sulle esportazioni dei prodotti derivati, nonché all'interferenza dello Stato nella determinazione dei prezzi dell'SHFE, ha essenzialmente portato ad una situazione in cui i prezzi dell'alluminio cinese continuano ad essere il risultato dell'intervento statale. Di conseguenza, storicamente i prezzi dell'LME si sono allontanati significativamente da quelli del mercato cinese (4). Tra la metà del 2005 e la fine del 2008 i prezzi dell'LME si sono mantenuti notevolmente più elevati rispetto ai mercati cinesi, sottolineando l'assenza di qualsiasi significativo arbitraggio tra i mercati cinesi e i mercati nel resto del mondo.
(37)
Pertanto, le molteplici distorsioni dei prezzi cinesi dell'alluminio primario ascrivibili allo Stato influenzano le decisioni dei produttori cinesi di ruote di alluminio al momento dell'acquisto delle materie prime. Tali produttori traggono inoltre vantaggio da dette distorsioni, poiché di norma acquistano sul mercato cinese da fornitori locali utilizzando come parametro di riferimento i prezzi dei mercati a pronti cinesi (o dell'SHFE), ma possono anche acquistare determinate quantità ai prezzi dell'LME quando i prezzi sul mercato cinese risultano più alti a causa dell'intervento dello Stato.
(38)
Oltre alla situazione generale sopradescritta, tre altri gruppi non soddisfano altri requisiti di cui al criterio 1 a causa di notevoli interferenze dello Stato in relazione a importanti decisioni aziendali. Per quanto riguarda uno dei gruppi, una società di proprietà dello Stato ha diritto di veto su determinate decisioni fondamentali in due delle società del gruppo, indipendentemente dalla partecipazione azionaria. Per la maggior parte delle società appartenenti ad un altro gruppo, alcune delle decisioni principali sono soggette a una notevole interferenza dello Stato o perché sono proprietà dello Stato al 100 % o perché il rappresentante della quota statale ha diritto di veto su importanti decisioni aziendali. Inoltre, nonostante le società abbiano dichiarato il contrario, l'inchiesta ha rivelato che il dipartimento statale per il lavoro ha diritto di veto per quanto riguarda l'occupazione dei lavoratori in due di tali società. Infine, nel caso di un terzo gruppo, la famiglia che ne detiene il controllo è legata al partito al governo e una delle società che appartiene al gruppo è soggetta a una notevole interferenza dello Stato per quanto concerne determinate decisioni importanti, poiché il rappresentante della quota statale ha diritto di veto su decisioni aziendali fondamentali.
(39)
Per quanto concerne un gruppo, vi è una chiara violazione dei principi contabili di base in tutte le sue società. In particolare non sono stati rispettati i principi IAS 1 (Presentazione del bilancio), IAS 12 (Imposte sul reddito) e IAS 16 (Immobili, impianti e macchinari). Si ritiene quindi che i documenti contabili non erano tenuti né erano soggetti a revisione secondo le norme internazionali in materia di contabilità. I servizi della Commissione hanno riscontrato che un altro gruppo non rispettava i principi IAS 1 e IAS 31.
(40)
Per quanto riguarda un gruppo vi sono chiare distorsioni in relazione ai diritti di utilizzo del terreno e all'acquisizione di immobilizzazioni per diverse società e la maggior parte delle società appartenenti al gruppo hanno beneficiato di regimi fiscali preferenziali, rimborsi d'imposte e sussidi che costituiscono distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato. Tali distorsioni sono significative, quantificate ad esempio in termini di fatturato.
(41)
Per quanto concerne un altro gruppo incluso nel campione, tre delle sue società hanno beneficiato di regimi fiscali preferenziali che costituiscono distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato. Tali distorsioni possono essere considerate significative, quantificate ad esempio in termini di fatturato.
(42)
È emerso inoltre che due società di un altro gruppo non soddisfano il criterio 3. La prima di esse ha pagato i diritti di utilizzo del terreno con un ritardo considerevole rispetto alla data dovuta senza incorrere in sanzioni, nonostante il contratto prevedesse chiaramente una clausola penale. Ciò indica un diretto sostegno da parte dello Stato (proprietario ultimo del terreno) nella fase di avviamento della società. Quanto alla seconda società, la non conformità è stata stabilita in seguito a un acquisto dei beni di un produttore statale di ruote di alluminio a condizioni non di mercato che si è tradotto in un vantaggio indebito nella fase di avviamento della società.
(43)
Un gruppo ha sostenuto che l'acquisto di beni da un produttore statale fosse avvenuto a condizioni di mercato. La parte non ha tuttavia dimostrato che l'intera operazione potesse essere considerata priva di distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato.
(44)
Infine, società appartenenti a un altro gruppo beneficiavano di ingenti esenzioni fiscali e aiuti finanziari che hanno avuto un impatto significativo sulla loro situazione finanziaria, quantificati ad esempio in termini di fatturato.
(45)
La Commissione ha comunicato ufficialmente i risultati del TEM ai gruppi esportatori interessati della RPC, alle autorità della RPC, alla camera di commercio cinese e al denunziante. Inoltre, è stata data loro l'opportunità di comunicare i propri punti di vista per iscritto e di chiedere un'audizione qualora abbiano ragioni particolari per essere sentiti.
(46)
Un gruppo ha contestato il fatto che la Commissione non avesse raggiunto una decisione relativamente alla richiesta di TEM entro tre mesi, come stabilito nel regolamento di base, sostenendo che gli esportatori avevano messo in atto tutte le misure necessarie prima di tale termine affinché la Commissione potesse conoscere i possibili effetti della propria decisione sul calcolo del margine di dumping. In altri termini, si sostiene che, qualora le risposte al questionario antidumping siano presentate a tempo debito, il TEM debba essere valutato entro il termine di tre mesi, altrimenti sorge il rischio che le informazioni fornite nel questionario antidumping possano influenzare la decisione di garantire il TEM.
(47)
Tuttavia, nella fattispecie è necessario sottolineare che non è stato possibile raggiungere una decisione relativa alla richiesta di TEM entro i tre mesi poiché la maggior parte delle informazioni relative al TEM è stata raccolta durante le visite di verifica che si sono protratte oltre il termine. In ogni caso, come spiegato sopra, la decisione di non concedere il TEM ai gruppi esportatori inclusi nel campione si è basata esclusivamente su una valutazione approfondita dei 5 criteri pertinenti per l'ottenimento del TEM di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base.
(48)
In relazione al criterio 1 è stato affermato che in realtà vi sarebbe stato un arbitraggio tra i mercati cinesi e l'LME poiché durante il periodo dell'inchiesta sono state effettuate esportazioni minime di alluminio da e verso la Cina. Tale argomentazione non può essere accettata alla luce delle differenze di prezzi tra i mercati cinesi e l'LME.
(49)
Quanto al criterio 2, sono state sollevate diverse questioni relative ad alcune delle incompatibilità con diversi IAS riscontrate dalla Commissione nei documenti contabili di due società. Le argomentazioni sollevate non hanno tuttavia permesso di concludere che le due società disponessero di una serie ben definita di documenti contabili soggetti a revisione contabile indipendente secondo le norme internazionali in materia di contabilità.
(50)
Per quanto concerne il criterio 3 sono state presentate diverse argomentazioni. Anzitutto si è dichiarato che l'impatto degli aiuti finanziari, dei diritti di utilizzo del terreno e di altri vantaggi comprese le esenzioni fiscali non avrebbe causato distorsioni significative della situazione finanziaria delle società. Tale affermazione non può essere accettata dato che l'impatto di detti regimi risulta significativo se quantificato in termini di fatturato.
(51)
È stato inoltre affermato che alcuni regimi di sostegno e aiuti finanziari non riguardavano singole società e pertanto non si possono considerare distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato. A tale riguardo si deve sottolineare che le analisi per il TEM sono finalizzate a riscontrare un'eventuale interferenza dello Stato, sia essa relativa a una specifica società o generale. In ogni caso, i fatti alla base dell'asserzione non sono corretti. I vantaggi di cui hanno goduto le società nella fattispecie possono essere considerati specificamente diretti alle società in quanto sono tutti destinati ad un determinato tipo di società, ad esempio società straniere, società con sede in una data zona e che avevano intrapreso negoziati ad hoc con le autorità locali per ricevere i sussidi, società che avevano acquistato apparecchiature nazionali, migliorato le proprie tecnologie, partecipato a fiere, effettuato investimenti in R&S, ecc.
(52)
Infine, è stato affermato che le detrazioni e le esenzioni dall'imposta sul reddito per le società straniere, entrate in vigore nel 2005, non costituirebbero una distorsione derivante dal precedente sistema ad economia non di mercato. Questa interpretazione non può essere accolta. Il criterio 3 non si riferisce infatti ad azioni limitate nel tempo (fino al 1998, anno in cui la Cina ha cominciato ad applicare le regole di economia di mercato) o con un ambito di applicazione limitato, bensì ad azioni che implicano il coinvolgimento dello Stato nella definizione del contesto aziendale attraverso misure tipiche di un'economia non di mercato, quali aliquote fiscali discriminatorie.
(53)
Da quanto precede risulta che nessuna delle società della RPC che avevano chiesto il TEM ha potuto dimostrare di soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Si è pertanto deciso di non concedere il TEM a nessuna di queste società. Il comitato consultivo è stato sentito e non ha avanzato obiezioni in merito a tali conclusioni.
2. Trattamento individuale
(54)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base, per i paesi cui si applica l'articolo 2, paragrafo 7, di tale regolamento viene calcolato, se del caso, un unico dazio per tutto il paese, tranne nei casi in cui le società possono dimostrare, a norma dell'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, di essere libere di determinare i propri prezzi all'esportazione e i quantitativi da esportare, nonché le condizioni di vendita, di effettuare le conversioni del tasso di cambio ai tassi di mercato e di non subire interferenze statali tali da permettere l'elusione delle misure, se agli esportatori sono concesse aliquote del dazio diverse.
(55)
Tutti i gruppi esportatori che hanno chiesto il TEM hanno chiesto anche il trattamento individuale qualora fosse loro rifiutato il TEM. In base alle informazioni disponibili, si stabilisce in via provvisoria che due dei quattro gruppi della RPC inclusi nel campione soddisfano tutti i requisiti per beneficiare del trattamento individuale. Il trattamento individuale non è concesso a due gruppi inclusi nel campione. Le interferenze dello Stato nelle società CITIC Dicastal e Baoding sono infatti tali da permettere l'elusione delle misure se ai singoli esportatori sono concesse aliquote del dazio diverse, in particolare considerando che questi due gruppi hanno due joint venture comuni che producono il prodotto in esame.
(56)
Può essere accordato un esame individuale ai seguenti due gruppi esportatori cinesi dei quattro inclusi nel campione:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Valore normale
3.1. Scelta del paese di riferimento
(57)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base ai prezzi sul mercato interno o al valore normale costruito in un paese di riferimento.
(58)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha annunciato l'intenzione di scegliere la Turchia come paese di riferimento adeguato per la determinazione del valore normale e le parti interessate sono state invitate a presentare osservazioni su tale scelta.
(59)
Soltanto un esportatore si è opposto a questa scelta e ha proposto la Malaysia come paese alternativo, ma in una fase successiva ha affermato che le aziende malesi non erano disposte a collaborare con la Commissione.
(60)
La Commissione ha esaminato se la scelta della Turchia come paese di riferimento fosse ragionevole. Si è concluso che la Turchia, con cinque produttori nazionali e importazioni significative da paesi terzi, rappresenta un mercato con un'elevata concorrenza. Non si sono inoltre riscontrate differenze significative tra i processi produttivi in Turchia e nella RPC. Considerando quanto sopra, dall'inchiesta non è emersa alcuna ragione che inducesse a ritenere la Turchia una scelta non adeguata ai fini della determinazione del valore normale. Inoltre, i produttori turchi vendono un tipo di prodotto comparabile a quello esportato dalla RPC.
(61)
Due produttori turchi hanno risposto al questionario inviato a tutti i produttori di ruote di alluminio della Turchia.
(62)
I dati forniti dai produttori turchi che hanno risposto al questionario della Commissione sono stati verificati in loco ed è stato accertato che si trattava di informazioni attendibili su cui ci si poteva basare per calcolare un valore normale.
(63)
Si conclude pertanto in via provvisoria che la scelta della Turchia come paese di riferimento è appropriata e ragionevole, conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3.2. Determinazione del valore normale
(64)
In conformità dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato determinato in base alle informazioni, sottoposte a verifica, ricevute dal produttore del paese di riferimento, come segue.
(65)
Il prodotto in esame era venduto in quantità rappresentative sul mercato interno turco.
(66)
Si è valutato se fosse possibile considerare le vendite come eseguite nell'ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata definita per ciascun tipo di prodotto la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno nel periodo dell'inchiesta.
(67)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava oltre l'80% del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato calcolato sulla base del prezzo effettivo praticato sul mercato interno. Quest'ultimo è stato calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(68)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresenta l'80% o una percentuale inferiore all'80% del volume totale delle vendite di quel tipo o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto.
(69)
Per un tipo di prodotto privo di vendite remunerative, il valore normale è stato determinato sommando i costi di fabbricazione del tipo di prodotto venduto sul mercato interno, le spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») nonché un valore ragionevole per i profitti sul mercato interno.
(70)
Infine, per un numero limitato di tipi di prodotto il valore normale è stato calcolato sulla base del valore normale per i tipi di prodotto comparabili, effettuando adeguamenti per le differenze fisiche.
3.3. Prezzi all'esportazione
(71)
In tutti i casi in cui il prodotto in esame era stato esportato ad acquirenti indipendenti nell'Unione, il prezzo all'esportazione è stato stabilito secondo quanto previsto all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, ovvero sulla base del prezzo all'esportazione realmente pagato o pagabile.
(72)
Nei casi in cui le vendite erano state effettuate attraverso un commerciante o un importatore collegato, i prezzi all'esportazione sono stati stabiliti conformemente all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, tenendo conto dei prezzi di rivendita di tale importatore/importatore collegato ai primi acquirenti indipendenti nell'Unione. Sono stati effettuati adeguamenti per tener conto di tutte le spese sostenute dal momento dell'importazione fino alla rivendita, tra cui le spese generali, amministrative e di vendita e i profitti. Riguardo al margine di profitto, si è utilizzato il profitto realizzato da un commerciante o importatore non collegato del prodotto in esame, poiché l'effettivo profitto del commerciante o dell'importatore collegato non era ritenuto affidabile a causa della relazione tra quest'ultimo e i produttori esportatori.
3.4. Confronto
(73)
Il valore normale e i prezzi all'esportazione sono stati confrontati franco fabbrica. Ai fini di un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(74)
Il confronto tra i prezzi delle ruote esportate dalla RPC e quelli delle ruote vendute sul mercato turco dai produttori turchi che hanno collaborato è stato effettuato distinguendo tra le vendite OEM e le vendite aftermarket.
(75)
Inoltre, in tutti i casi in cui le differenze risultavano essere ragionevoli, accurate e dimostrabili, sono stati apportati opportuni adeguamenti per tener conto dei diversi costi di trasporto, assicurazione, movimentazione e costi accessori, spese relative all'imballaggio, costi del credito, imposte indirette e commissioni bancarie.
4. Margini di dumping
4.1. Per i produttori esportatori inseriti nel campione che hanno collaborato all'inchiesta e ai quali è stato concesso il TI
(76)
Per le due società inserite nel campione alle quali è stato concesso il TI, i margini di dumping sono stati determinati raffrontando la media ponderata del valore normale fissata per i produttori turchi che hanno pienamente collaborato e la media ponderata del prezzo all'esportazione verso l'Unione di ogni società, come disposto dall'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base.
(77)
I margini di dumping, espressi in percentuale del prezzo all'importazione alla frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Per tutti gli altri produttori esportatori che hanno collaborato
(78)
Per le società costituenti il campione alle quali sono stati rifiutati il TEM o il TI e per le società non inserite nel campione che hanno collaborato, il margine di dumping è stato determinato tenendo conto della media ponderata dei risultati di tutte le società costituenti il campione. Per le due società alle quali sono stati rifiutati sia il TEM che il TI i calcoli sono stati effettuati allo stesso modo descritto al considerando 76. Il margine di dumping, espresso in percentuale del prezzo all'importazione alla frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è pari al 48,7 %.
4.3. Per tutti gli altri produttori esportatori
(79)
Dato che la collaborazione nella RPC è stata molto elevata, il margine di dumping nazionale applicabile a tutti gli altri esportatori della RPC è stato calcolato utilizzando il margine di dumping più elevato stabilito sulla base delle operazioni di un produttore esportatore che ha collaborato. Di conseguenza, il margine di dumping residuo, espresso in percentuale del prezzo all'importazione alla frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è pari al 69,3 %.
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione dell'Unione
(80)
Circa 30 società, situate in molti paesi dell'UE, producono ruote di alluminio. Le società che hanno sostenuto la denuncia e hanno collaborato all'inchiesta rappresentano oltre l'85 % della produzione totale dell'Unione nel PI.
(81)
La produzione totale dell'Unione e il sostegno all'inchiesta sono stati stabiliti sulla base di tutte le informazioni disponibili, comprese quelle presenti nella denuncia, i dati raccolti dai produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta, le informazioni ottenute dai produttori inseriti nel campione e da altri produttori che hanno collaborato. Tali informazioni hanno permesso di confermare l'esistenza e il livello di produzione anche dei produttori che non hanno collaborato all'inchiesta.
(82)
È emerso che un produttore incluso nel campione importa e rivende sul mercato dell'Unione il prodotto in esame originario della RPC. Tuttavia, confrontando le sue vendite totali, le importazioni rimangono marginali e non pregiudicano la sua qualifica di produttore dell'Unione.
2. Consumo dell'Unione
(83)
L'andamento del consumo nell'Unione nel corso del periodo in esame è stato il seguente:
Consumo dell'Unione
2006
2007
2008
PI
Unità (in migliaia)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indice 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Il consumo dell'Unione (5) è stato calcolato sommando le importazioni basate sui dati Eurostat alle vendite nell'UE effettuate dai produttori dell'Unione. Le importazioni di ruote di alluminio rientrano in 2 codici NC che comprendono anche altri prodotti. Al fine di valutare la parte di ruote di alluminio contemplata da ciascun codice NC, la relativa quota importata di cui ai codici 8708 70 10 e 8708 70 50 è stata stabilita paese per paese secondo la metodologia indicata nella denuncia. Poiché le importazioni erano indicate in peso, anche la conversione in unità è stata effettuata secondo la metodologia indicata nella denuncia (utilizzando un peso medio per unità). Tali dati sono stati confrontati e confermati con i dati forniti dagli esportatori cinesi inseriti nel campione. Le consegne dell'UE sono state calcolate sommando quelle effettuate dai produttori dell'Unione inclusi nel campione a quelle degli altri produttori (dati raccolti precedentemente all'apertura dell'inchiesta, ottenuti dal denunziante, e determinate stime basate sui dati di produttori inclusi nel campione).
(85)
In generale, il consumo è diminuito del 15,5 % nel periodo in esame, ma ha seguito un andamento irregolare, con un calo notevole del 15,1 % tra il 2008 e il PI. Si è registrato un aumento da 58,6 milioni di unità nel 2006 a 62,4 milioni di unità nel 2007, seguito da un calo a 58,3 milioni di unità nel 2008 e a 49,5 milioni di unità durante il PI.
3. Importazioni provenienti dalla RPC
3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni del prodotto in esame
(86)
Le importazioni dalla RPC hanno registrato il seguente andamento, espresso in volume e in quota di mercato:
Volume delle importazioni in migliaia di unità
2006
2007
2008
PI
RPC
3 703
5 144
5 809
6 137
Indice 2006 = 100
100
139
157
166
Quota di mercato (%)
6,3
8,2
10
12,4
Fonte: Eurostat e dati relativi alle vendite nell'Unione dei produttori dell'Unione.
(87)
Il volume delle importazioni cinesi è aumentato da 3,7 milioni di unità nel 2006 a 5,1 milioni di unità nel 2007, a 5,8 milioni di unità nel 2008 e a 6,1 milioni di unità durante il PI. Si è registrato quindi un aumento superiore al 66 % tra il 2006 e il PI.
(88)
La quota di mercato delle importazioni cinesi è raddoppiata, passando dal 6,3 % nel 2006 all'8,2 % nel 2007, al 10 % nel 2008 e al 12,4 % nel PI. In generale, le importazioni cinesi hanno guadagnato, nel periodo in esame, 6,1 punti percentuali di quota di mercato.
3.2. Prezzo delle importazioni
(89)
La seguente tabella permette di confrontare la media dei prezzi cinesi all'importazione (basata sui dati Eurostat, dato che i questionari degli esportatori si riferiscono soltanto al PI, ma non agli anni precedenti) con la media dei prezzi di vendita applicati dai produttori dell'Unione inseriti nel campione.
Euro/unità
2006
2007
2008
PI
Cina
34,7
33,5
31,4
31,9
Produttori dell'UE inseriti nel campione
49,7
49,7
48
46,5
Differenza
15
16,2
16,6
14,6
(90)
I prezzi medi all'importazione dalla RPC hanno registrato un calo continuo tra il 2006 e il 2008 pari al 9,5 %, seguito da un leggero aumento dello 0,5 % durante il PI. Nel periodo in esame i prezzi sono calati dell'8 %.
(91)
Dal confronto tra i prezzi sopraccitato si può concludere che durante il periodo in esame i prezzi all'importazione cinesi, in termini generali, si sono mantenuti costantemente e notevolmente al di sotto dei prezzi dei produttori inseriti nel campione, il che ha costretto questi ultimi a ridurre considerevolmente i propri prezzi.
3.3. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
3.3.1. Considerazioni generali
(92)
Il presente caso è caratterizzato dalla divisione in due canali di distribuzione, il segmento OEM e il segmento AM. Inoltre, la maggioranza delle vendite dei produttori dell'Unione riguarda il segmento OEM, mentre le importazioni cinesi sono destinate principalmente al segmento AM (circa il 70 % delle importazioni originarie della RPC). Si riscontra pertanto un'asimmetria nella canalizzazione delle vendite nei diversi segmenti di mercato da parte dell'industria dell'Unione da un lato e da parte delle importazioni cinesi dall'altro.
3.3.2. Sottoquotazione (undercutting)
(93)
I prezzi di vendita praticati sul mercato UE dall'industria dell'Unione inserita nel campione sono stati confrontati con quelli delle importazioni provenienti dal paese interessato. I prezzi di vendita dell'industria dell'Unione considerati sono i prezzi praticati nei confronti degli acquirenti indipendenti eventualmente adeguati franco fabbrica, vale a dire escludendo i costi del trasporto nell'Unione e al netto di sconti e riduzioni.
(94)
Tali prezzi sono stati confrontati con i prezzi praticati dai produttori esportatori cinesi al netto di sconti e adeguati, se del caso, CIF franco frontiera dell'Unione, tenendo opportunamente conto dei costi di sdoganamento e delle spese successive all'importazione.
(95)
Dal confronto è emerso che, durante il PI, le importazioni del prodotto in esame sono state vendute nell'Unione a prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione, con una differenza percentuale compresa tra il 22 % e il 37 % rispetto a questi ultimi, sulla base dei dati forniti dai produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta. Da questo livello di sottoquotazione e dall'evoluzione negativa dei prezzi dell'industria dell'Unione emerge chiaramente che si era verificata una notevole depressione dei prezzi.
(96)
Alcune parti hanno sostenuto che il livello di sottoquotazione dovesse essere calcolato facendo riferimento solamente alla componente «valore aggiunto» del prezzo (escludendo il costo dell'alluminio). In realtà l'impiego di tale metodologia risulterebbe in un livello di sottoquotazione ancora maggiore. Pertanto, poiché i livelli di sottoquotazione calcolati con riferimento al prezzo pieno risultavano già elevati, tale metodo non è stato esaminato ulteriormente.
(97)
L'elevato livello di sottoquotazione unito alla depressione dei prezzi (cfr. i considerando 89 e seguenti) da parte dell'industria dell'Unione dimostra i notevoli effetti del dumping nella fattispecie.
(98)
Al fine di anticipare eventuali domande relative alla differenza tra i due segmenti si è proceduto a un'analisi separata di questi ultimi basata sulla metodologia sopradescritta. In entrambi i segmenti la sottoquotazione rimane sostanziale (tra il 13 % e il 30 % per le vendite OEM e tra il 56 % e il 63 % per le vendite AM).
4. Importazioni originarie di altri paesi terzi oltre alla RPC
(99)
La seguente tabella mostra gli sviluppi delle importazioni originarie di altri paesi terzi oltre alla RPC.
Volume delle importazioni in migliaia di unità
2006
2007
2008
PI
Turchia
4 140
4 522
4 021
3 426
Indice 2006 = 100
100
109
97
83
Quota di mercato (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvegia
1 079
1 210
1 106
520
Indice 2006 = 100
100
112
102
48
Quota di mercato (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Sudafrica
490
851
790
700
Indice 2006 = 100
100
173
161
143
Quota di mercato (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Altri
3 746
4 029
3 690
2 928
Indice 2006 = 100
100
108
99
78
Quota di mercato (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Come mostrato nella precedente tabella, la Turchia rappresenta il secondo maggiore importatore dopo la RPC con una quota di mercato notevole e relativamente stabile. Le importazioni originarie di altri paesi terzi oltre alla RPC e alla Turchia sono diminuite e la relativa quota di mercato è passata dal 9 % nel 2006 all'8,4 % durante il PI. L'impatto che prezzi di tali importazioni hanno avuto sulla situazione dell'industria dell'Unione è esaminato ai considerando 136 e seguenti.
5. Situazione dell'industria dell'Unione
5.1. Aspetti generali
(101)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria dell'Unione ha comportato anche una valutazione di tutti i fattori e gli indicatori economici che hanno influito sulla situazione di tale industria dal 2006 al PI.
(102)
Come si è detto, è stato necessario applicare le disposizioni sul campionamento. Ai fini dell'analisi del pregiudizio, sono stati esaminati due livelli di indicatori.
-
Gli indicatori macroeconomici (produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volumi di vendita, quota di mercato, occupazione, produttività, salari ed entità dei margini di dumping) sono stati valutati a livello dell'intera produzione dell'Unione. Le informazioni sono state ottenute principalmente dalle risposte ai questionari delle sei società inserite nel campione e dagli ulteriori mini questionari. Tali questionari riguardano società che rappresentano oltre l'80 % della produzione totale dell'Unione. Al fine di contemplare l'intera produzione dell'Unione si sono effettuate estrapolazioni per quanto concerne la produzione rimanente, in aggiunta ai dati resi disponibili da diverse fonti, in particolare dal denunziante, e ai dati raccolti precedentemente all'apertura dell'inchiesta. Tutti questi fattori sono stati confrontati, ove possibile, con le informazioni generali contenute nelle statistiche pertinenti.
-
Gli elementi microeconomici (scorte, prezzi di vendita, redditività, flussi di cassa, redditività dell'investimento, capacità di reperire capitali e investimenti, costi di produzione) sono stati valutati in riferimento alle singole società, ossia al livello dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(103)
La seguente tabella indica l'andamento della produzione, della capacità produttiva e dell'utilizzo degli impianti sulla base della produzione complessiva dell'Unione:
2006
2007
2008
PI
Produzione (unità)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indici 2006 = 100
100
100
91
76
Capacità di produzione (unità)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indici 2006 = 100
100
99
100
96
Utilizzo degli impianti (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indici 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Come indicato nella precedente tabella, la produzione è rimasta relativamente stabile intorno ai 49,5 milioni di unità nel 2006 e nel 2007, per poi diminuire a 45,2 milioni di unità nel 2008 e a 37,6 milioni di unità durante il PI, registrando un calo del 24 % nel periodo in esame. L'utilizzo degli impianti è calato di 19,4 punti percentuali nello stesso periodo.
(105)
La diminuzione dell'utilizzo degli impianti, in presenza di un calo della capacità, può essere solo attribuita al notevole calo della produzione.
5.2.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(106)
Le cifre seguenti indicano il volume delle vendite, la quota di mercato e i prezzi di vendita unitari medi sulla base di tutti i produttori dell'Unione.
2006
2007
2008
PI
Volume di vendite dell'intera industria dell'Unione (in migliaia di unità)
45 447
46 684
42 895
35 794
Indici 2006 = 100
100
103
94
79
Quota di mercato (%)
78
75
74
72
Indici 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Le vendite dell'UE sono aumentate da 45,4 milioni di unità nel 2006 a 46,6 milioni di unità nel 2007, per poi diminuire a 42,8 milioni di unità nel 2008 e a 35,7 milioni di unità durante il PI, registrando un calo complessivo del 21 % nel periodo in esame.
(108)
Tutti i produttori dell'UE hanno continuato a perdere quote di mercato, dal 78 % nel 2006 al 75 % nel 2007, al 74 % nel 2008, al 72 % nel PI, registrando un calo complessivo di 6 punti percentuali nel periodo in esame. Nello stesso periodo le importazioni cinesi hanno guadagnato circa 6 punti percentuali in termini di quota di mercato.
5.2.3. Occupazione, produttività e salari
2006
2007
2008
PI
Numero di dipendenti
14 204
14 818
14 309
12 981
Indici 2006 = 100
100
104
101
91
Produttività (unità/dipendente)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indici 2006 = 100
100
95
90
83
Salari annui (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indici 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
L'occupazione è aumentata da 14 204 dipendenti alla fine del 2006 a 14 818 dipendenti alla fine del 2007, per poi diminuire a 14 309 dipendenti alla fine del 2008 e ancora a 12 981 dipendenti alla fine del PI. In particolare tra il 2008 e il PI si registra una perdita di 1 328 posti di lavoro, ovvero oltre un decimo della manodopera in un periodo di sei mesi.
(110)
In parallelo, la produttività è passata da 3 500 unità per dipendente nel 2006 a 3 341 unità per dipendente nel 2007, a 3 164 unità per dipendente nel 2008 e a 2 903 unità per dipendente nel PI. Il calo della produttività, in particolare tra il 2008 e il PI, può essere spiegato dal fatto che il ridimensionamento della manodopera non è avvenuto parallelamente al calo della produzione. Ciò è da ricondurre alla limitata possibilità dell'industria in questione di ricorrere alla riconversione, alla chiusura temporanea degli impianti o alla sospensione degli elevati costi previdenziali del personale in caso di periodi di mancanza di lavoro. Dall'inchiesta è emerso che in particolare tra il 2008 e il PI l'occupazione è diminuita. Nel periodo in esame è diminuito anche il costo dei salari. Gli investimenti realizzati dall'industria dell'Unione durante il PI dovrebbero consentirle di aumentare ulteriormente la sua efficacia e la sua produttività a medio e a lungo termine.
5.2.4. Entità del margine effettivo di dumping
(111)
I margini di dumping sono indicati nella sezione precedente dedicata al dumping. Tutti i margini stabiliti risultano notevolmente superiori alla soglia minima. Inoltre, visti i volumi e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l'incidenza del margine di dumping effettivo non può essere considerata trascurabile.
5.2.5. Situazione dei contratti
(112)
Come indicato ai considerando 20 e seguenti, la maggioranza delle ruote di alluminio prodotte nell'Unione è venduta attraverso gare d'appalto organizzate in media due anni prima del lancio di un nuovo modello di automobile. La Commissione ha quindi valutato anche i contratti conclusi nel periodo in esame (la cui esecuzione avverrebbe dopo il PI) al fine di stabilire se è possibile trarre delle conclusioni circa il probabile aumento delle consegne da parte dell'industria dell'Unione dopo il PI. I dati raccolti non consentono tuttavia, nella fase attuale, di trarre conclusioni fondate e saranno quindi oggetto di ulteriori indagini.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Osservazione generale
(113)
3 dei 6 produttori inclusi nel campione sono gruppi di grandi dimensioni con impianti produttivi in diversi Stati membri, mentre i tre rimanenti hanno strutture più limitate, concentrate in uno o due Stati membri. Durante il periodo in esame, 3 impianti di produzione dei produttori inseriti nel campione sono stati chiusi, il primo nel 2006, il secondo nel 2008 appena prima del PI e l'ultimo verso la fine del PI.
5.3.2. Scorte
(114)
Le cifre seguenti corrispondono al volume delle scorte dei produttori UE inseriti nel campione alla fine di ciascun periodo.
2006
2007
2008
PI
Scorte (in migliaia)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indice 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Le scorte si sono mantenute inferiori al 12 % della produzione. Si ricorda che questo indicatore non è di particolare importanza in quanto gran parte delle ruote di alluminio sono prodotte dall'industria dell'Unione su ordinazione e le scorte in un determinato momento rappresentano principalmente la merce venduta e non ancora consegnata.
5.3.3. Prezzi di vendita
(116)
I prezzi di vendita unitari dei produttori UE inseriti nel campione si sono mantenuti stabili nel 2006 e nel 2007 attestandosi intorno a 49 euro per unità, per poi diminuire a 48 euro per unità nel 2008 e a 46,5 euro per unità nel PI. Si è quindi registrata una diminuzione di oltre il 6 % nel periodo in esame, nonché un drastico calo nel PI (cfr. la tabella al considerando 89).
5.3.4. Redditività, flussi di cassa, redditività dell'investimento, capacità di reperire capitali e investimenti
(117)
La redditività dell'industria dell'Unione è stata determinata calcolando l'utile netto prima delle imposte delle vendite del prodotto simile effettuate dalle società inserite nel campione, in percentuale del fatturato generato da tali vendite. Mentre nel 2006 e nel 2007 la redditività era ancora in positivo, la situazione è cambiata drasticamente nel 2008 e nel PI a causa del calo dei volumi di vendita combinato a una riduzione dei prezzi di vendita, con una struttura dei costi rigida per l'industria caratterizzata da elevati costi fissi.
2006
2007
2008
PI
Redditività (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
L'evoluzione degli investimenti nel prodotto in esame effettuati dai produttori UE inseriti nel campione è illustrata nella tabella seguente.
EUR
2006
2007
2008
PI
Investimenti (in migliaia di euro)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indici 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
La tabella mostra che l'industria dell'Unione ha aumentato i propri investimenti nel prodotto in esame, anche in concomitanza di un calo della redditività. Gli investimenti riguardavano principalmente i macchinari ed erano volti a migliorare l'efficienza. L'aumento di tali investimenti mostra che l'industria aveva ancora la capacità di reperire capitali.
(120)
Tuttavia, nonostante gli sforzi, la redditività dell'investimento nel prodotto in esame ha registrato un crollo durante il periodo in esame, raggiungendo -40% nel PI. Ciò conferma l'erosione della redditività dell'industria e l'incapacità di quest'ultima di generare profitto dagli investimenti.
2006
2007
2008
PI
Redditività dell'investimento
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indici 2006 = 100
100
24
-27
-80
Flusso di cassa (in percentuale del fatturato)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indici 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
I produttori inseriti nel campione hanno registrato anche un calo dei flussi di cassa operativi pari a 8,1 punti percentuali nel periodo in esame, il che riflette in larga misura l'andamento negativo della redditività. Il crollo di tale indicatore non può essere attribuito all'aumento degli investimenti, ma è da ricondurre alle attività operative in grado di generare meno flussi di cassa. In realtà, poiché l'industria richiede strutturalmente continue iniezioni di capitale per le immobilizzazioni, il calo dei flussi di cassa rivela la crescente debolezza dell'industria dell'Unione e l'incapacità di quest'ultima di autofinanziarsi.
5.3.5. Costi di produzione e costo delle materie prime
(122)
La seguente tabella mostra l'andamento del costo medio per tonnellata di prodotto in esame registrato dai produttori inseriti nel campione.
In euro
2006
2007
2008
PI
Costo medio di produzione (unitario)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Il costo medio si è mantenuto costante nel periodo in esame, attestandosi a circa 50 euro per unità.
6. Conclusioni relative al pregiudizio
(124)
Alla luce di quanto precede, si conclude in via provvisoria che l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio. Tale conclusione è corroborata dal numero delle società o degli impianti produttivi che sarebbero stati chiusi (5 nel segmento OEM) o che avrebbero avviato procedure di insolvenza (21 nel segmento AM e 4 nel segmento OEM) nel periodo in esame.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(125)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse dovuto alle importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi interessati. Sono stati esaminati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione, per evitare che l'eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni oggetto di dumping.
2. Impatto delle importazioni originarie dalla RPC
2.1. Aspetti generali
(126)
L'aumento delle importazioni oggetto di dumping, pari a 6 punti percentuali di quota di mercato, registrato tra il 2006 e il PI, è chiaramente parallelo alla perdita di 6 punti percentuali di quota di mercato subita dai produttori dell'Unione nello stesso periodo. L'inchiesta ha inoltre dimostrato l'esistenza di ripercussioni negative sui prezzi causate dalle importazioni oggetto di dumping, vendute a prezzi inferiori a quelli dei produttori dell'Unione.
(127)
Una parte ha affermato che la quota di mercato delle importazioni cinesi sarebbe troppo esigua per causare grave pregiudizio. Una quota di mercato complessiva del 12 % in un mercato sensibile ai prezzi (in particolare per quanto concerne il segmento OEM) non può tuttavia essere considerata esigua.
(128)
Si ricorda che, durante il periodo in esame, il volume delle importazioni dalla RPC è aumentato di circa il 65 % e che la relativa quota di mercato è quasi raddoppiata. Inoltre, come illustrato ai considerando 86 e seguenti, i prezzi delle importazioni dalla RPC sono calati dell'8 % (cfr. i considerando 89 e seguenti) e si è verificata una notevole sottoquotazione dei prezzi (cfr. i considerando 93 e seguenti). In realtà i fattori chiave da considerare nel presente caso sono proprio il forte incremento delle importazioni e la notevole sottoquotazione dei prezzi.
(129)
L'industria dell'Unione ha reagito al dumping pregiudizievole riducendo i propri prezzi a partire dal 2007. A causa della pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni cinesi, l'industria dell'Unione non è stata tuttavia in grado di mantenere la propria quota di mercato nonostante la riduzione dei prezzi. Nelle procedure di gare d'appalto nel segmento OEM è emerso che le offerte cinesi a basso prezzo hanno avuto un ruolo fondamentale nella riduzione dei prezzi offerti dall'industria dell'Unione. Nonostante la riduzione dei prezzi praticata dall'industria dell'Unione, i prezzi medi di vendita delle importazioni cinesi erano comunque inferiori a quelli dell'industria dell'Unione. Di conseguenza, nel periodo in esame le vendite dell'industria dell'Unione sono calate drasticamente. Dal momento che i prezzi cinesi sono ulteriormente diminuiti nel corso del PI rispetto al 2006, l'industria dell'Unione ha dovuto ancora una volta diminuire i propri prezzi al fine di poter continuare la sua attività. La redditività dell'industria UE è calata al di sotto del punto di pareggio e pertanto l'industria non sarà in grado di continuare la propria attività nel tempo.
(130)
È chiaro pertanto che esiste uno stretto nesso tra il notevole aumento dei volumi importati a prezzi sempre più bassi e il pregiudizio constatato per l'industria dell'Unione. In questa fase si può concludere di conseguenza che esiste un nesso di causalità tra le importazioni cinesi a basso prezzo e il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
2.2. Suddivisione in due segmenti nell'ambito del prodotto in esame
(131)
Si è sostenuto che i segmenti OEM e AM rappresentano due diversi canali di vendita, privi di interazioni significative tra loro. Su tale base, si è sostenuto in particolare che il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, la quale destina la maggior parte delle proprie vendite al segmento OEM (85 % per i produttori inseriti nel campione), non potrebbe essere stato causato dalle importazioni cinesi che si concentrano in modo predominante sul segmento AM e hanno una presenza limitata nel segmento OEM.
(132)
Sebbene i canali di distribuzione siano effettivamente separati, dalle conclusioni della Commissione emerge tuttavia una certa interazione, anche se indiretta. Ciononostante, al fine di ottenere un quadro il più completo possibile della situazione attuale, i due segmenti sono stati considerati anche separatamente.
(133)
Nel segmento AM il pregiudizio riscontrato può essere senza dubbio attribuito all'elevato volume di importazioni cinesi a basso prezzo, che rappresentano ben il 34 % di detto segmento. Nel segmento OEM, che costituisce la maggior parte del consumo UE (35 milioni di unità su circa 50), la presenza cinese in termini di volumi è molto più limitata (massimo 6 %). Come già detto, è necessario tuttavia ricordare che il pregiudizio subito in relazione alle vendite OEM è innescato dai bassi prezzi cinesi ed è quindi legato ad essi. Più specificamente vi sono chiari indicatori secondo cui i produttori di automobili considerano le offerte cinesi come parametro di riferimento e di conseguenza i produttori di ruote di alluminio dell'UE sono forzati ad abbassare i prezzi nelle procedure di gare d'appalto. Per mantenere la propria presenza sul mercato, i produttori dell'Unione sono quindi costretti a cedere e a ridurre i loro prezzi.
(134)
Non si può inoltre escludere che l'andamento negativo dei prezzi nel segmento AM non abbia ripercussioni anche sui prezzi del segmento OEM. Da un confronto dei prezzi medi AM e OEM è emerso che mentre i secondi erano in media più elevati rispetto ai primi fino al 2007, la tendenza è cambiata nel 2008 e nel PI. Ciò dimostra che la pressione sui prezzi del segmento OEM è stata molto più pronunciata durante gli ultimi anni.
(135)
Di conseguenza si conclude in via provvisoria che le importazioni cinesi hanno causato pregiudizio all'industria dell'Unione sia nel segmento AM che in quello OEM. Quanto detto sarà in ogni caso oggetto di ulteriori indagini.
3. Effetti di altri fattori
3.1. Impatto delle importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla RPC
3.1.1. Impatto delle importazioni originarie della Turchia
(136)
Come indicato ai considerando 99 e seguenti, la Turchia rappresenta il secondo maggiore importatore dopo la Cina. Nel periodo in esame le importazioni turche hanno mantenuto una quota di mercato del 7 % circa sul mercato UE. La seguente tabella mostra il confronto tra i prezzi delle importazioni originarie dei paesi terzi e quelli dei produttori dell'UE.
Euro/unità
2006
2007
2008
PI
Turchia
40,8
42,6
52,4
40,7
Produttori dell'UE inseriti nel campione
49,7
49,7
48
46,5
Cina
34,7
33,5
31,4
31,9
Differenza produttori turchi/UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Differenza produttori cinesi/UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Durante il periodo in esame i prezzi turchi si sono mantenuti costantemente inferiori a quelli dei produttori UE inseriti nel campione, ad eccezione del 2008. Durante il PI, la differenza di prezzo tra i produttori turchi e quelli dell'UE ammontava a 5,7 € (+/- 12,3 % dei prezzi UE) mentre la differenza di prezzo corrispondente per la Cina ammontava a 14,5 € (+/- 31 %). Con queste premesse è ragionevole concludere in via provvisoria che durante il PI i prezzi inferiori delle importazioni originarie della Turchia hanno avuto alcune ripercussioni negative sulla situazione dell'industria UE, ma non in misura tale da annullare il nesso di causalità esistente tra le importazioni oggetto di dumping originarie della Cina e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.1.2. Impatto delle importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla Turchia
(138)
Per quanto concerne le importazioni originarie di paesi diversi dalla Cina e dalla Turchia, la loro quota di mercato complessiva è passata dal 9 % nel 2006 all'8,3 % nel PI (cfr. il considerando 99). Nello stesso periodo i prezzi corrispondenti si sono mantenuti simili a quelli dei produttori dell'Unione. Per tali motivi si ritiene che le importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla Cina e dalla Turchia non abbiano contribuito al pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.2. Impatto della crisi economica
(139)
Alcune parti hanno sostenuto che le importazioni dalla Cina siano state assorbite da un aumento del consumo dell'UE nel 2007 e che la diminuzione del consumo nel 2008 sia coincisa con la crisi economica e la parallela contrazione delle vendite nel settore automobilistico. Secondo tale argomentazione, detti fattori rappresenterebbero le cause chiave dei deboli risultati conseguiti dall'industria dell'Unione.
(140)
La crisi economica ha certamente influenzato la situazione dell'industria dell'Unione, a causa della diminuzione dei consumi e del conseguente calo dei prezzi. Tra il 2008 e il PI il consumo è diminuito del 14,5 %.
(141)
I produttori di ruote di alluminio operano in simbiosi con l'industria automobilistica, seriamente colpita dalla crisi. La seguente tabella mostra l'andamento dei volumi di produzione di automobili in Europa nel periodo in esame. È vero che le automobili incorporano ruote di alluminio o in acciaio, in una proporzione difficile da stabilire, ma non vi sono indicazioni secondo cui tale proporzione sarebbe cambiata significativamente nel periodo in esame. Non si può quindi escludere che il calo registrato del volume di produzione di automobili, che effettivamente è stato notevole dalla fine del 2008 al PI, abbia influito sul volume delle vendite dei produttori di ruote di alluminio. La seguente tabella mostra che la diminuzione del volume della produzione ha in effetti superato il 15 % tra il 2008 e il PI.
Nell'UE 27
2006
2007
2008
PI
Produzione in Europa (in migliaia)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Tuttavia, l'analisi degli indicatori economici dell'industria dell'Unione mostra che l'andamento negativo è cominciato molto prima della crisi economica e ha coinciso temporalmente con l'inizio della penetrazione delle importazioni cinesi nel mercato. I dati relativi alla redditività dimostrano ad esempio che l'andamento negativo è cominciato tra il 2006 e il 2007 (calo di 2,5 punti percentuali), è continuato tra il 2007 e il 2008 (ulteriore calo di 2,2 punti percentuali), fino a raggiungere un valore minimo di -6,9 punti percentuali tra il 2008 e il PI.
(143)
La presenza delle importazioni cinesi sul mercato è inoltre aumentata continuamente nonostante la contrazione dei consumi, raggiungendo il 12,4 % nel PI. I relativi volumi e la quota di mercato hanno registrato un costante aumento e i prezzi sono sempre stati inferiori a quelli dell'industria dell'Unione. Tuttavia, ci si sarebbe ragionevolmente aspettati che la crisi avrebbe colpito allo stesso modo tutti gli operatori del mercato. Come spiegato sopra, però, le importazioni sono aumentate a prezzi sensibilmente inferiori a quelli dell'UE nella situazione in questione. È pertanto ragionevole concludere che se non fosse stato per la crisi economica i volumi e la quota di mercato delle importazioni cinesi sarebbero cresciuti ancora di più.
(144)
Sulla base di quanto detto, è ragionevole presumere che la crisi economica, sebbene abbia contribuito al pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, non appare in sé un fattore in grado di annullare il nesso di causalità esistente tra le importazioni oggetto di dumping e il grave pregiudizio. Al contrario, in condizioni normali i volumi delle importazioni originarie della Cina sarebbero diminuiti in linea con il calo dei consumi, così come le importazioni originarie di altri paesi terzi e in particolare le vendite dell'industria dell'UE (le quali, ricordiamo ancora una volta, sono diminuite parallelamente all'aumento delle importazioni cinesi).
3.3. Effetto delle variazioni dell'andamento delle esportazioni dell'industria UE
(145)
Le attività di esportazione dei produttori dell'Unione sono rimaste limitate durante il periodo in esame (inferiori al 2 % delle vendite complessive dei produttori UE inseriti nel campione). Esse non avrebbero quindi potuto influire negativamente sulla debole situazione dell'industria dell'Unione né annullare il nesso di causalità.
3.4. Concorrenza tra i produttori dell'Unione e concentrazione sul mercato UE
(146)
Il numero dei produttori di ruote di alluminio (circa trenta) operanti sul mercato UE è indice di un mercato altamente competitivo, nonostante esso sia anche caratterizzato da un alto livello di concentrazione industriale che vede le tre maggiori società detenere una quota pari al 60 % della produzione totale, 2 altre una quota dell'8 % circa e le restanti 4 una quota del 4 % circa. Dai dati disponibili relativi ai volumi di produzione emerge che gli altri produttori sono piccole o medie imprese.
(147)
È necessario sottolineare che alcuni piccoli produttori hanno chiuso la produzione prima del 2008, nel 2008 e durante il PI. Ciò può indicare che la concorrenza tra i produttori dell'Unione e l'evidente processo di concentrazione in corso hanno contribuito al pregiudizio subito dall'industria dell'Unione. I dati dell'inchiesta mostrano tuttavia che non sono stati colpiti soltanto i piccoli produttori. Produttori di piccole e grandi dimensioni sono stati infatti interessati in modo simile dagli sviluppi in corso. Non si può pertanto concludere che la concorrenza tra i produttori dell'Unione abbia contribuito in maniera significativa al grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.5. Preferenze dei consumatori riguardo a ruote di alluminio e in acciaio
(148)
È stato sostenuto che la contrazione della domanda di ruote di alluminio potrebbe essere legata alla crisi economica e dovuta ad un cambiamento nelle preferenze dei consumatori che avrebbero optato per le più economiche ruote in acciaio. Non è stato tuttavia presentato alcun elemento di prova a sostegno di tale tesi. Nella fase attuale e in assenza di dati ufficiali in grado di corroborare l'argomento, non è possibile confermare tale presunta tendenza.
3.6. Gamma di prodotti
(149)
Alcune parti hanno sostenuto che l'aumento delle importazioni cinesi fosse dovuto ad una crescente domanda di specifici tipi di ruote ad alto contenuto tecnologico prodotti nella RPC (ad esempio ruote prodotte tramite forgiatura o fluoformatura), che non sarebbero prodotte (in quantità significative) nell'UE, pertanto, le importazioni dalla RPC non potrebbero aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione. Dall'inchiesta è però emerso che tali importazioni rappresentavano soltanto una minima frazione delle importazioni complessive originarie della RPC. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
4. Conclusioni in merito al nesso di causalità
(150)
Si ricorda che nella fattispecie sono emersi un calo significativo di produzione e vendite, una perdita di quote di mercato nonché una depressione dei prezzi che hanno provocato perdite all'industria dell'Unione. Nello stesso periodo sono aumentati i volumi di importazioni provenienti dalla RPC a prezzi sensibilmente inferiori a quelli dell'industria UE e la relativa quota di mercato.
(151)
La Commissione ha inoltre analizzato tutti gli altri fattori che avrebbero potuto contribuire al grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione. A riguardo è emerso che la crisi economica, le importazioni originarie della Turchia e la concorrenza tra i produttori dell'Unione che ha innescato un processo di concentrazione potrebbero aver influenzato la situazione pregiudizievole. Si conclude tuttavia in via provvisoria che l'impatto di tali fattori non è tale da annullare il nesso di causalità esistente tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio riscontrato, come spiegato in precedenza.
(152)
Sulla base della suddetta analisi degli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione, si conclude in via provvisoria che esiste un nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping originarie della RPC e il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
F. INTERESSE DELL'UE
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(153)
Nel presente caso si è registrato un elevato livello di collaborazione e sostegno da parte dei produttori dell'Unione (oltre il 70 %). Ciò indica che l'istituzione di misure è chiaramente nell'interesse dei produttori UE.
(154)
Dall'inchiesta è emerso che l'industria dell'Unione subisce un grave pregiudizio a causa degli effetti delle importazioni oggetto di dumping vendute a prezzi inferiori a quelli dei produttori dell'Unione, come illustrato ai considerando 93 e seguenti.
(155)
Si prevede che l'industria dell'Unione trarrà beneficio dalle misure, le quali impediranno probabilmente una nuova ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping.
(156)
Nel caso in cui le misure non fossero istituite, si prevede un aumento forse ancora più pronunciato delle importazioni di ruote di alluminio a basso prezzo e oggetto di dumping, in particolare nel segmento AM. Non si può escludere inoltre che la crescente pressione dei prezzi e la penetrazione del segmento AM non abbia almeno un effetto indiretto sulla situazione del segmento OEM. A tale riguardo è emerso che determinati produttori nel paese interessato si stanno orientando o si sono già orientati verso prodotti di medio e alto livello del segmento AM e da lì verso il segmento OEM con prezzi molto bassi. Si prevede che tale sviluppo continui e ciò rischia con il tempo di compromettere anche l'ampio gruppo di produttori dell'Unione attivi nel segmento OEM. Poiché la situazione finanziaria e la redditività di tali produttori non sono abbastanza solide da sopportare un'ulteriore pressione dei prezzi causata dalle importazioni oggetto di dumping a prezzi inferiori ai loro, molto probabilmente la conseguenza sarà la progressiva scomparsa di un elevato numero di produttori dell'Unione, se non della loro totalità.
2. Interesse degli importatori
(157)
Nella procedura di campionamento (cfr. il considerando 13), 5 importatori indipendenti e 2 utilizzatori importatori sono stati scelti sulla base dei loro volumi di importazioni.
(158)
La collaborazione degli importatori indipendenti riguarda in generale meno del 10 % del volume totale delle importazioni originarie della RPC.
(159)
Dall'inchiesta è emerso che la maggior parte degli importatori sono operatori commerciali specializzati in accessori per automobili. Tra essi è possibile distinguere 2 categorie. La prima è caratterizzata da società che importano ruote di alluminio e le rivendono con il proprio marchio, avendone trasferito la produzione nella RPC. Queste società non sono comunque collegate agli esportatori cinesi. Questa categoria di importatori ha generalmente una serie non irrilevante di attività a valore aggiunto nell'UE (tra cui progettazione, ricerca e sviluppo) e talvolta anche una propria catena di distribuzione, con un corrispondente livello di occupazione. La seconda categoria comprende importatori/distributori che fungono da operatori commerciali e sono più orientati ai volumi che alla marca. In generale questi importatori presentano strutture di costo inferiori e un numero inferiore di attività a valore aggiunto all'interno dell'Unione.
(160)
Il limitato livello di collaborazione degli importatori indipendenti indica che l'istituzione di misure non avrebbe effetti significativi sulla loro attività. Per gli importatori/distributori che hanno collaborato è emerso che la rivendita di ruote di alluminio rappresenta una quota compresa tra l'1 % e il 6 % del fatturato totale. La situazione delle società che hanno trasferito la produzione in paesi terzi è più complessa poiché la rivendita di ruote di alluminio cinesi può rappresentare quasi la totalità delle loro attività. L'eventuale istituzione di misure avrebbe certamente ripercussioni sulla loro attività, anche se in questa fase è difficile valutarne con esattezza l'entità. La questione sarà oggetto di ulteriori indagini.
3. Interesse degli utilizzatori
3.1. Aspetti generali
(161)
È stato inviato un questionario a circa 20 utilizzatori identificati. 13 costruttori di automobili hanno collaborato all'indagine. Hanno inoltre collaborato due associazioni che rappresentano gli utilizzatori e gli importatori di ruote di alluminio OEM e AM.
(162)
Secondo i dati Eurostat le importazioni degli utilizzatori che hanno collaborato rappresentano il 19 % delle importazioni complessive originarie della RPC. I dati Eurostat non permettono di identificare con precisione se le vendite dei prodotti importati sono state effettuate nel segmento OEM o AM. Come spiegato al considerando 133, è stato tuttavia possibile differenziare tra il segmento OEM e il segmento AM e calcolare che il primo rappresenterebbe il 20-30 % delle importazioni complessive dalla RPC. Su tali basi è ragionevole affermare che la collaborazione del segmento OEM è stata elevata.
(163)
In media i costruttori di automobili sembrano dipendere soltanto in misura limitata dalle forniture cinesi. Se considerati individualmente, i costruttori di automobili che hanno collaborato adottano diversi modelli d'impresa. Alcuni non importano affatto dalla Cina, altri importano beni inferiori al 5 %, mentre alcuni importano fino al 30 % delle parti di cui necessitano.
(164)
Sia gli utilizzatori importatori sia quelli che non importano si oppongono alle misure. Uno dei principali motivi è che i costruttori di automobili hanno interesse a mantenere diverse fonti di approvvigionamento e traggono vantaggio dalla concorrenza sul mercato delle ruote. L'istituzione di misure li renderebbe eccessivamente dipendenti da un numero limitato di produttori europei. Tale argomento tuttavia non risulta in sé decisivo poiché esiste un numero significativo di importazioni provenienti da altri paesi.
3.2. Costo delle misure
(165)
Le ruote di alluminio rappresentano circa l'1 % del costo di un'automobile. L'imposizione di una misura sulle ruote di alluminio pari al 20 % porterebbe ad un aumento dei costi dello 0,2 %. Per i costruttori di automobili che importano al massimo il 5 % delle proprie ruote di alluminio dalla Cina, l'aumento totale dei costi rispetto alla produzione complessiva di automobili ammonterebbe quindi allo 0,01 %, ovvero al 5 % dello 0,2 %. Anche per i costruttori di automobili che importano fino al 30 % delle proprie ruote di alluminio dalla Cina, l'aumento totale dei costi ammonterebbe allo 0,06 %, ovvero al 30 % dello 0,2 %. Le misure avrebbero dunque un impatto molto limitato sui costi. Inoltre sembra essere pratica comune tra i costruttori di automobili quella di importare ruote di alluminio a un dato prezzo (a titolo di esempio 50 euro) per poi rivenderle al consumatore finale ad un prezzo tre o quattro volte superiore (ad esempio 200 euro).
3.3. Costo del passaggio ad un altro fornitore
(166)
Come spiegato precedentemente, le ruote di alluminio per il settore OEM sono di norma progettate 2 anni prima del lancio di un nuovo modello di automobile. Un eventuale passaggio ad un altro fornitore richiederebbe tempo (almeno 6 mesi) e potrebbe anche comportare costi aggiuntivi relativi all'attrezzatura. Dall'inchiesta è emerso tuttavia che la maggior parte dei costruttori di automobili diversificano di norma le loro fonti di approvvigionamento, ad esempio affidando la produzione di uno specifico tipo di ruote di alluminio a due (o più) produttori. Al fine di assicurare l'affidabilità della fornitura, tale procedura di approvvigionamento sdoppiato è applicata anche ai modelli importati dalla RPC. Sembra quindi che il rischio di dover cambiare fornitore sia già calcolato nella decisione di importare dalla RPC. Inoltre, i contratti reperiti durante l'inchiesta indicano che i costruttori di automobili generalmente possono terminare il contratto in qualsiasi momento senza incorrere in sanzioni.
3.4. Argomenti supplementari sollevati dalle parti
(167)
Alcune parti hanno dichiarato che l'istituzione di misure sulle ruote di alluminio originarie della RPC favorirebbe i costruttori di automobili sudcoreani, già agevolati da un dazio dello 0 % sulle automobili previsto dall'accordo di libero scambio (ALS) di prossima attuazione. Secondo quanto affermato, i costruttori di automobili sudcoreani continuerebbero ad avere accesso alle ruote di alluminio cinesi a basso prezzo e potrebbero anche richiedere il rimborso del dazio doganale per le automobili esportate nell'UE (al momento dell'esportazione di un'automobile è possibile chiedere il rimborso del dazio pagato sull'importazione di determinate parti dell'auto). L'istituzione di una misura antidumping sulle ruote di alluminio cinesi porrebbe i produttori di automobili europei in una posizione di svantaggio sul piano competitivo rispetto alle automobili coreane importate nell'UE ad un dazio dello 0 %.
(168)
A tale riguardo è necessario ricordare che la quota di mercato delle automobili originarie della Corea del Sud rappresenta attualmente solo il 3 % del mercato automobilistico dell'UE. Poiché è difficile prevedere l'andamento delle importazioni delle automobili coreane, mentre è noto che le misure avrebbero un impatto diretto molto limitato sui costi dei produttori di automobili dell'UE, non è possibile concludere nella fase attuale che l'imposizione di un dazio antidumping sulle ruote di alluminio originarie della Cina avrebbe un effetto significativo riguardo a quanto sostenuto.
4. Interesse dei consumatori
(169)
Nessuna obiezione è stata sollevata in relazione all'impatto delle misure sui consumatori finali. Ciò indica, insieme all'impatto limitato sui costi e alle strategie di prezzo dei produttori di automobili risultanti dall'inchiesta, che molto probabilmente non vi saranno effetti considerevoli sui prezzi al consumo.
5. Interesse dei fornitori
(170)
5 fornitori di materie prime/attrezzature dei produttori di ruote di alluminio dell'Unione hanno risposto al questionario. Essi forniscono lingotti da fonderia di alluminio primario e di alluminio, vernici/primer o macchine a bassa pressione. Quanto ai fornitori di lingotti, le vendite all'industria dell'Unione rappresentano soltanto una piccola frazione della loro attività (inferiore al 6 % del fatturato complessivo), il che spiega il loro interesse relativamente limitato nell'imposizione di misure antidumping sulle ruote di alluminio originarie della Cina. Per altri fornitori (di macchinari, vernici o macchine a bassa pressione) le vendite all'industria dell'Unione rappresentano una percentuale che va dal 30 % al 50 % del loro fatturato complessivo. Poiché tali società sono PMI, la solvibilità dell'industria dell'Unione è essenziale per la loro attività.
6. Conclusioni relative all'interesse dell'UE
(171)
Stante quanto precede, si è concluso in via provvisoria che nell'insieme, sulla base delle informazioni disponibili in merito all'interesse dell'Unione, non esistono motivi validi che impediscano l'istituzione di misure provvisorie sull'importazione di ruote di alluminio originarie della RPC.
G. MISURE PROVVISIORIE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(172)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in merito alle pratiche di dumping, al pregiudizio che ne è derivato, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, si ritiene opportuna l'istituzione di misure provvisorie onde impedire che le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC arrechino un ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
(173)
Per stabilire il livello dei dazi, la Commissione ha tenuto conto dei margini di dumping accertati e dell'importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(174)
Come indicato al considerando 20, il mercato delle ruote di alluminio è caratterizzato dall'esistenza di due segmenti di mercato relativamente distinti. Dall'inchiesta è inoltre emerso che le vendite dei produttori dell'Unione si concentravano nel segmento OEM (85 % delle vendite complessive dell'industria UE).
(175)
Al fine dell'istituzione di misure antidumping provvisorie, si è quindi ritenuto opportuno valutare il margine di pregiudizio tenendo conto della specifica situazione del mercato.
(176)
Nel segmento OEM gli acquirenti di ruote di alluminio (ovvero i costruttori di automobili) in genere fanno i propri ordini secondo procedure di gare d'appalto. Di conseguenza, lo stesso modello di ruota destinato ad essere montato sullo stesso modello di automobile può essere ordinato, in casi non isolati, a diversi fornitori, spesso un fornitore cinese e un fornitore UE contemporaneamente. Si è ritenuto in via provvisoria che dette procedure di gare d'appalto offrissero un quadro accurato e attendibile della concorrenza media dei prezzi esistente durante il PI tra i fornitori cinesi e quelli dell'Unione partecipanti alla stessa gara d'appalto.
(177)
Si è quindi ritenuto appropriato calcolare il margine di sottoquotazione sulla base dei prezzi forniti dai produttori UE e dagli esportatori cinesi partecipanti a tali gare d'appalto.
(178)
Nel calcolare l'importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole si è tenuto conto del fatto che le eventuali misure avrebbero dovuto consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di conseguire un profitto ragionevole. Quanto ai costi di produzione, sono stati effettuati adeguamenti per tenere conto della reale perdita subita dall'industria dell'Unione durante il PI (-5,4 %). Si è inoltre ritenuto che un ragionevole profitto al lordo delle imposte, che potrebbe essere ragionevolmente realizzato da una società di questo tipo operante nel settore in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell'Unione, dovesse essere valutato con riferimento alla redditività conseguita nel 2006, pari al +3,2 %. In quell'anno infatti il volume delle importazioni dalla Cina era ancora relativamente limitato. Su tale base è stato calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l'industria dell'Unione.
(179)
Partendo da questi presupposti, il margine di sottoquotazione è pari al 20,6 %.
(180)
Tale risultato è stato inoltre confermato da un ulteriore calcolo basato sul confronto di alcuni contratti d'appalto forniti da determinati produttori di automobili nel corso dell'inchiesta. Infatti, quando i produttori di automobili ordinavano lo stesso modello di ruote di alluminio sia ai produttori cinesi che a quelli dell'Unione, il margine di sottoquotazione, calcolato tenendo conto degli adeguamenti effettuati come spiegato ai considerando 93 e seguenti, risultava della stessa entità di quello stabilito al considerando precedente.
(181)
Si sottolinea che tale margine di sottoquotazione è inferiore ai margini di dumping indicati ai considerando 76 e seguenti e deve pertanto servire da base per stabilire il livello del dazio, conformemente al principio del dazio inferiore.
(182)
Data la metodologia applicata nella fattispecie per determinare il livello di eliminazione del pregiudizio, si ritiene impossibile specificare le aliquote individuali del dazio antidumping conformemente all'articolo 9, paragrafo 5, secondo comma, del regolamento di base. Ciò è dovuto in particolare alla mancanza di dati attendibili necessari per effettuare un'analisi riguardante le singole società. Di conseguenza, si è deciso in via provvisoria di istituire un dazio antidumping applicabile su scala nazionale a tutte le importazioni originarie della Cina al livello del margine di sottoquotazione pari al 20,6 %.
2. Misure provvisorie
(183)
Alla luce delle considerazioni suesposte si ritiene che, a norma dell'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, sia opportuno istituire un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni originarie della RPC. Nella fattispecie, l'aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello del margine di pregiudizio accertato.
(184)
Il dazio antidumping proposto ammonta quindi al 20,6 %.
H. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(185)
Le conclusioni provvisorie di cui sopra saranno comunicate a tutte le parti interessate, che saranno invitate a far conoscere il loro punto di vista per iscritto e a chiedere di essere sentite. Le loro osservazioni saranno analizzate e prese in considerazione, ove opportuno, prima che sia presa una decisione definitiva. Va inoltre precisato che le conclusioni relative all'istituzione di dazi antidumping in forza del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate per giungere alle conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di ruote di alluminio per veicoli a motore di cui alle voci NC da 8701 a 8705, con o senza i loro accessori, munite o non munite di pneumatici, che rientrano nei codici NC ex 8708 70 10 e ex 8708 70 50 (codici TARIC 8708701010 e 8708705010) e originarie della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio, applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1, è pari al 20,6 %.
3. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
Ai sensi dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare le loro osservazioni in merito all’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 10 maggio 2010.