РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 585/2012 DEL CONSIGLIO
del 26 giugno 2012
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, originari della Russia e dell’Ucraina in seguito al riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 e che chiude il procedimento di riesame in previsione della scadenza riguardante le importazioni di alcuni tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, originari della Croazia
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafi 2 e 4, e l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Inchieste precedenti e misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 2320/97 (2) il Consiglio ha istituito dazi antidumping sulle importazioni di alcuni tipi di tubi senza saldature, di ferro o di acciai non legati, originari, tra l’altro, della Russia. Con la decisione 2000/70/CE della Commissione (3) è stato accettato un impegno offerto da un esportatore in Russia. Con il regolamento (CE) n. 348/2000 (4) il Consiglio ha istituito dazi antidumping sulle importazioni di alcuni tipi di tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, originari della Croazia e dell’Ucraina. Con il regolamento (CE) n. 1322/2004 del Consiglio (5) è stato deciso, a titolo prudenziale, di non applicare ulteriormente le misure in vigore alle importazioni originarie, tra l’altro, della Russia in considerazione del comportamento anticoncorrenziale tenuto in passato da determinati produttori dell’Unione (cfr. considerando 9 del regolamento suddetto).
(2)
Sulla scorta di un’inchiesta di riesame svolta conformemente all’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 258/2005 (6), ha modificato le misure definitive istituite con il regolamento (CE) n. 348/2000, ha abrogato la possibilità di esenzione dai dazi, prevista all’articolo 2 di detto regolamento, e ha istituito un dazio antidumping del 38,8 % sulle importazioni dalla Croazia e un dazio antidumping del 64,1 % sulle importazioni dall’Ucraina, ad eccezione delle importazioni dalla Dnepropetrovsk Tube Works («DTW») alle quali si applica un dazio antidumping del 51,9 %.
(3)
Con la decisione 2005/133/CE (7) la Commissione ha sospeso parzialmente i dazi antidumping definitivi relativi alla Croazia e all’Ucraina per un periodo di nove mesi, a decorrere dal 18 febbraio 2005. La sospensione parziale è stata prorogata di un ulteriore periodo di un anno con il regolamento (CE) n. 1866/2005 del Consiglio (8).
(4)
Con il regolamento (CE) n. 954/2006 (9) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tubi senza saldature originari, tra l’altro, della Croazia, della Russia e dell’Ucraina, ha abrogato i regolamenti del Consiglio (CE) n. 2320/97 e (CE) n. 348/2000, ha chiuso il riesame intermedio e il riesame in previsione della scadenza dei dazi antidumping applicabili alle importazioni di taluni tubi senza saldature, di ferro o di acciai non legati, originari, tra l’altro, della Russia e ha chiuso il riesame intermedio dei dazi antidumping applicabili alle importazioni di taluni tubi senza saldature, di ferro o di acciai non legati, originari, tra l’altro, della Croazia, della Russia e dell’Ucraina («l’ultima inchiesta»).
(5)
Le misure in vigore sono pertanto quelle fissate dal regolamento (CE) n. 954/2006, ossia un dazio del 29,8 % sulle importazioni dalla Croazia, del 35,8 % sulle importazioni dalla Russia, fatta eccezione per Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant e OAO Seversky Tube Works (27,2 %), e del 25,7 % sulle importazioni dall’Ucraina, fatta eccezione per OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Si ricorda che nel febbraio 2007 le società CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) avevano modificato le loro denominazioni rispettivamente in CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Successivamente, la società CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ha cessato di esistere in quanto soggetto giuridico e tutti i suoi diritti patrimoniali e non patrimoniali e le sue passività sono stati assunti dalla società LLC Interpipe Niko Tube, fondata nel dicembre 2007.
(7)
Conformemente all’articolo 266 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea, il dazio antidumping applicabile al gruppo Interpipe è stato ricalcolato sulla base della sentenza della Corte di giustizia del 12 febbraio 2012 (11). Il dazio attualmente in vigore per tale gruppo è del 17,7 % come stabilito dal regolamento (UE) n. 540/2012 del Consiglio (12) che attua la sentenza della Corte di giustizia.
1.2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(8)
Il 28 giugno 2011 la Commissione ha annunciato con un avviso («avviso di apertura»), pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (13), l’apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping applicabili alle importazioni di alcuni tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, originari della Croazia, della Russia e dell’Ucraina a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(9)
Il riesame è stato aperto a seguito di una domanda documentata presentata il 29 marzo 2011 dal Comitato di difesa dell’industria dei tubi di acciaio senza saldature dell’Unione europea (di seguito «il richiedente») per conto di produttori UE rappresentanti una quota considerevole, nella fattispecie superiore al 50 %, della produzione totale dell’Unione di alcuni tubi senza saldature. La domanda è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe implicato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio arrecato all’industria dell’Unione.
(10)
Oltre al riesame in previsione della scadenza sopra menzionato, la Commissione ha parallelamente aperto due riesami parziali, a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, riguardo alle importazioni di alcuni tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, originari dell’Ucraina e della Russia (14). Tali riesami parziali sono stati richiesti rispettivamente da un gruppo di produttori esportatori ucraini, l’Interpipe Group, e da un gruppo di produttori esportatori russi, il TMK Group. Entrambi i riesami si limitano alla verifica delle pratiche di dumping solo per quanto concerne i richiedenti.
1.3. Inchiesta
(11)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame i produttori esportatori, gli importatori, gli utilizzatori noti, i rappresentanti dei paesi esportatori, il richiedente e i produttori dell’Unione menzionati nella domanda di apertura del riesame. Alle parti interessate è stata offerta la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine previsto nell’avviso di apertura.
(12)
In considerazione dell’elevato numero di produttori esportatori in Russia e in Ucraina, di produttori dell’Unione e di importatori suscettibili di partecipare all’inchiesta, nell’avviso di apertura era inizialmente previsto il ricorso al campionamento a norma dell’articolo 17 del regolamento di base. Al fine di consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario procedere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti sopra menzionate sono state invitate a manifestarsi entro quindici giorni dall’apertura del procedimento e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(13)
Poiché solo un produttore esportatore russo e solo un produttore esportatore ucraino hanno fornito le informazioni richieste nell’avviso di apertura e si sono dichiarati disposti a prestare ulteriore collaborazione alla Commissione, si è deciso di non procedere al campionamento per quanto riguarda i produttori esportatori della Russia e dell’Ucraina, ma di inviare un questionario a detti produttori. Successivamente il produttore esportatore russo che aveva fornito le informazioni richieste nell’avviso di apertura ha deciso di non prestare ulteriore collaborazione mediante la compilazione del questionario destinato ai produttori esportatori russi.
(14)
Diciannove produttori dell’Unione hanno fornito le informazioni richieste ai fini della selezione del campione e hanno espresso la loro disponibilità a collaborare con la Commissione. Sulla base delle informazioni trasmesse dai produttori dell’Unione, precedentemente all’apertura dell’inchiesta, la Commissione ha selezionato un campione di quattro produttori ritenuti rappresentativi dell’industria dell’Unione in termini di volumi di produzione e di vendita del prodotto simile nell’Unione. Sulla base delle osservazioni ricevute in merito all’appropriatezza di tale scelta entro il termine di 15 giorni dall’apertura dell’inchiesta, la Commissione ha sostituito uno dei produttori provvisoriamente selezionati con un altro produttore.
(15)
Quattro importatori hanno fornito le informazioni richieste nell’avviso di apertura e hanno espresso la loro disponibilità a collaborare con la Commissione. La Commissione ha pertanto deciso di non procedere al campionamento e di inviare piuttosto un questionario a detti importatori.
(16)
Questionari sono stati quindi inviati ai quattro produttori dell’Unione inclusi nel campione, a quattro importatori e a tutti i produttori esportatori nei tre paesi interessati che si sono manifestati.
(17)
Nessuno dei produttori esportatori russi ha trasmesso il questionario compilato. Si considera quindi che nessun produttore esportatore della Russia abbia collaborato all’inchiesta.
(18)
Un gruppo di produttori esportatori dell’Ucraina ha trasmesso un questionario compilato.
(19)
Un produttore esportatore della Croazia ha trasmesso il questionario.
(20)
Altre risposte al questionario sono state fornite dai quattro produttori dell’Unione inclusi nel campione, da tre importatori e da un utilizzatore.
(21)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio e per accertare l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
produttori dell’Unione:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Repubblica ceca,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italia, e la società collegata TGS UK, Aberdeen, Regno Unito,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spagna, e la società collegata Almesa, Barcellona, Spagna,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania;
b)
produttore esportatore della Croazia:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
produttore esportatore dell’Ucraina:
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ucraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ucraina) e le società commerciali collegate LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ucraina e Interpipe Europe SA, Lugano, Svizzera);
d)
importatori/utilizzatori:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Donà di Piave, Italia,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italia.
(22)
L’inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2010 e il 31 marzo 2011 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze significative ai fini della valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2008 e la fine del PIR («periodo in esame»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(23)
Il prodotto in esame è lo stesso dell’ultima inchiesta che ha portato all’istituzione delle misure attualmente in vigore, ovvero alcuni tubi senza saldature («TSS»), di ferro o di acciaio, a sezione circolare, con un diametro esterno non superiore a 406,4 mm e un valore equivalente di carbonio (Carbon Equivalent Value - CEV) non superiore a 0,86 secondo la formula e l’analisi chimica dell’Istituto internazionale della saldatura (International Institute of Welding - IIW) (15), originari della Croazia, della Russia e dell’Ucraina (di seguito «il prodotto in esame»), attualmente classificati ai codici NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ed ex 7304 59 93.
(24)
Il prodotto in esame viene usato per un ampio spettro di applicazioni, ad esempio per il trasporto di gas e di liquidi, per palificazioni nel settore delle costruzioni, per usi meccanici, per tubi del gas, per tubi di boiler, nonché per gli OCTG (oil country tubular goods) per la perforazione, il rivestimento e il tubing nel settore dell’industria petrolifera.
(25)
I TSS possono essere forniti agli utilizzatori sotto forme molto diverse: possono essere ad esempio galvanizzati, filettati, consegnati come tubi verdi (ovvero senza alcun trattamento termico), con estremità speciali, sezioni diverse, tagliati su misura o meno. Non esistendo misure standard comuni per questi tubi, i TSS vengono per lo più fabbricati su ordinazione. Di norma i TSS sono uniti tra loro mediante saldatura. Tuttavia, in casi particolari possono essere collegati tramite la propria filettatura o essere usati da soli, anche se saldabili. L’inchiesta ha evidenziato che tutti i TSS possiedono le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi usi.
2.2. Prodotto simile
(26)
Come l’ultima inchiesta e quelle precedenti, anche l’inchiesta di riesame in previsione della scadenza ha confermato che i prodotti esportati nell’Unione dalla Croazia, dalla Russia e dall’Ucraina, i prodotti fabbricati e venduti sui mercati interni di Croazia, Russia e Ucraina e i prodotti fabbricati e venduti nell’Unione dai produttori dell’UE presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi usi finali e sono pertanto da considerare prodotti simili conformemente all’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
(27)
Come disposto dall’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato valutato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping nel caso in cui venissero a scadere le misure in vigore.
3.1. Osservazioni preliminari
(28)
Durante il PIR, secondo i dati Eurostat, il volume complessivo delle importazioni di TSS originari della Croazia, della Russia e dell’Ucraina è stato pari a 42 723 tonnellate, corrispondenti al 2,5 % della quota di mercato dell’Unione.
(29)
Ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base, ogniqualvolta le circostanze non erano cambiate o le informazioni erano disponibili, è stata usata la stessa metodologia dell’ultima inchiesta. In mancanza di collaborazione, come nel caso della Russia, sono stati utilizzati i dati disponibili ai sensi dell’articolo 18 del regolamento di base. Nel caso di Croazia e Ucraina, sono state utilizzate le informazioni fornite dalle imprese che hanno collaborato e le informazioni pubblicamente disponibili.
3.2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
3.2.1. Metodologia generale
(30)
La metodologia generale di seguito illustrata è stata applicata a tutti i produttori della Croazia e dell’Ucraina che hanno collaborato. La presentazione dei risultati in relazione al dumping per ciascuno dei paesi è limitata pertanto agli aspetti specifici di ogni singolo paese esportatore. Nel caso della Russia, in mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori russi, l’analisi generale si basa, compreso il calcolo del dumping, sui migliori dati disponibili ai sensi dell’articolo 18 del regolamento di base.
3.2.2. Valore normale
(31)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base si è esaminato dapprima per ciascun produttore che ha collaborato se il volume totale delle sue vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti sul mercato interno era rappresentativo rispetto al volume complessivo delle sue esportazioni nell’Unione, ossia se il volume di tali vendite corrispondeva ad almeno il 5 % del volume delle esportazioni nell’Unione del prodotto in esame.
(32)
Per ciascun tipo di prodotto venduto da un produttore esportatore sul suo mercato interno e ritenuto direttamente comparabile al tipo di prodotto esportato nell’Unione, si è stabilito se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative ai fini del disposto dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative se il volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto effettuate dal produttore esportatore ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il PIR corrispondeva ad almeno il 5 % del volume totale delle vendite del tipo di prodotto comparabile esportato nell’Unione.
(33)
Si è inoltre esaminato se le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto potessero essere considerate come effettuate nell’ambito di normali operazioni commerciali, conformemente all’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata, per ciascun tipo di prodotto in esame esportato nel corso del PIR, la percentuale delle vendite con margine di profitto ad acquirenti indipendenti sul mercato interno.
(34)
Per i tipi di prodotto per i quali oltre l’80 % (in volume) delle vendite sul mercato interno era effettuato a un prezzo superiore al costo di produzione e il prezzo di vendita medio ponderato era pari o superiore al costo unitario di produzione, il valore normale, per tipo di prodotto, è stato calcolato come media ponderata dei prezzi effettivi di tutte le vendite, remunerative o meno, del tipo in questione sul mercato interno.
(35)
Quando il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l’80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo, o il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come prezzo medio ponderato delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto effettuate durante il PIR.
(36)
Quando non vi erano vendite di un particolare tipo di prodotto sul mercato interno, oppure se tali vendite riguardavano quantitativi insufficienti, il valore normale è stato calcolato conformemente all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(37)
Per calcolare il valore normale conformemente all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, gli importi corrispondenti alle spese generali, amministrative e di vendita e ai profitti sono stati stabiliti, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 6, frase introduttiva, del regolamento di base, sulla base dei dati effettivi riguardanti la produzione e le vendite del prodotto simile, nell’ambito di normali operazioni commerciali, da parte del produttore esportatore o sui dati disponibili.
3.2.3. Prezzo all’esportazione
(38)
In tutti i casi in cui il prodotto in esame è stato esportato nell’Unione e venduto ad acquirenti indipendenti, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in conformità all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, vale a dire in base ai prezzi all’esportazione effettivamente pagati o pagabili.
3.2.4. Confronto
(39)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione dei produttori esportatori che hanno collaborato sono stati confrontati a livello franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, si è tenuto debitamente conto, apportando le opportune rettifiche, delle differenze che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
3.2.5. Margine di dumping per i produttori esportatori che hanno collaborato
(40)
A norma dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per ciascuna società che ha collaborato, il valore normale medio ponderato è stato confrontato con il prezzo all’esportazione medio ponderato per tipo di prodotto a livello franco fabbrica.
3.3. Croazia
(41)
Durante il PIR il volume complessivo delle importazioni di TSS dalla CMC Sisak, unico produttore esportatore di tali tubi in Croazia, ha rappresentato meno dell’1 % del consumo totale dell’Unione.
3.3.1. Valore normale
(42)
L’inchiesta ha riscontrato che, mentre le vendite sul mercato interno del prodotto in esame erano rappresentative ai sensi dei precedenti considerando 30 e 31, non si erano registrate vendite nell’ambito di normali operazioni commerciali. Di conseguenza, il valore normale del prodotto per il produttore che ha collaborato è stato calcolato conformemente al disposto dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(43)
Il valore normale è stato pertanto stimato con riferimento al costo di produzione, maggiorato di un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita e per i profitti, sulla base dei dati disponibili.
3.3.2. Prezzo all’esportazione
(44)
Il produttore che ha collaborato ha esportato il prodotto in esame, direttamente o tramite la propria società commerciale collegata in Svizzera, vendendolo ad acquirenti indipendenti dell’Unione. I prezzi all’esportazione sono stati pertanto calcolati conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, sulla scorta dei prezzi effettivamente pagati o pagabili dal primo acquirente indipendente dell’Unione.
3.3.3. Confronto
(45)
Il confronto tra il valore normale calcolato e il prezzo all’esportazione è stato operato a livello franco fabbrica.
(46)
Per poter effettuare un congruo confronto allo stesso livello di scambi, si è tenuto debitamente conto delle differenze suscettibili di avere un’incidenza sulla comparabilità dei prezzi. Sono state quindi apportate rettifiche, a norma dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, per quanto riguarda costi di trasporto, abbuoni e sconti, commissioni e costo del credito.
3.3.4. Margine di dumping
(47)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato determinato in base al confronto tra il valore normale medio ponderato calcolato e il prezzo all’esportazione medio ponderato verso l’Unione. Questo confronto ha messo in evidenza l’esistenza di un livello di dumping considerevole, superiore al 60 % durante il PIR.
3.4. Russia
(48)
Durante il PIR, secondo i dati Eurostat, il volume complessivo delle importazioni di TSS dalla Russia è stato pari a 10 785 tonnellate, corrispondenti all’1 % della quota di mercato dell’Unione.
3.4.1. Valore normale
(49)
Poiché, come indicato in precedenza, i produttori esportatori russi non hanno collaborato, per determinare l’eventuale esistenza di dumping nel corso del PIR si è dovuto fare ricorso ai dati disponibili. A norma dell’articolo 18 del regolamento di base e in mancanza di risposte al questionario, il valore normale è stato calcolato con riferimento ai dati tratti dalla domanda di riesame e da pubblicazioni periodiche di Metal Expert per le qualità più comuni di tubi senza saldature prodotti a caldo.
(50)
Allorché erano state imposte misure nell’ultima inchiesta, si era resa necessaria una rettifica a norma dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base con riferimento ai prezzi del gas in Russia (16). Nell’attuale inchiesta, tuttavia, il valore normale è stato determinato senza considerare se fosse necessaria una rettifica per i costi del gas pagati dai produttori esportatori russi ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base. Questo perché, come indicato nel considerando 53, l’utilizzo di un costo di produzione non rettificato già attesta chiaramente l’esistenza di dumping durante il PIR. Di conseguenza, dato tra l’altro che lo scopo di un riesame in previsione della scadenza è determinare se l’abrogazione delle misure rischia di provocare il persistere o la reiterazione del dumping così da stabilire se sia opportuno mantenere o lasciare scadere le misure in quel momento applicabili, nel caso di specie non si è ritenuto necessario esaminare l’opportunità di una rettifica a norma dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base.
3.4.2. Prezzo all’esportazione
(51)
Il prezzo medio all’esportazione è stato calcolato sulla base del prezzo cif di Eurostat per i corrispondenti tipi di tubi senza saldature prodotti a caldo.
3.4.3. Confronto
(52)
In mancanza di dati del questionario verificati, il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione è stato effettuato sulla scorta di dati tratti dalla domanda conformemente al disposto dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
3.4.4. Margine di dumping
(53)
A norma dell’articolo 18, paragrafo 5, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato confrontando il valore normale medio con il prezzo all’esportazione medio ponderato verso l’Unione, per tipo di prodotto. Il confronto ha evidenziato l’esistenza di un dumping del 38,4 %, superiore al margine di dumping del 35,8 % individuato nell’ultima inchiesta.
3.5. Ucraina
(54)
Dei tre produttori esportatori noti dell’Ucraina, solo un gruppo di produttori esportatori - Interpipe group - ha collaborato con la Commissione nell’attuale inchiesta di riesame. Tale produttore esportatore deteneva una quota pari al 70 % del totale della produzione di TSS dell’Ucraina e superiore all’80 % del totale delle esportazioni di tale paese verso l’Unione. Durante il PIR la quota delle esportazioni dell’Ucraina verso l’Unione in rapporto ai consumi dell’Unione ammontava a meno del 2 %.
3.5.1. Valore normale
(55)
L’inchiesta ha stabilito che le vendite sul mercato interno del prodotto simile erano rappresentative conformemente ai precedenti considerando 31 e 33. Il valore normale è stato pertanto calcolato conformemente ai precedenti considerando 34 e 37.
(56)
Allorché erano state imposte misure nell’ultima inchiesta, si era resa necessaria una rettifica a norma dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base con riferimento ai prezzi dell’energia in Ucraina (17). Nell’attuale inchiesta, tuttavia, il valore normale è stato determinato senza considerare se fosse necessaria una rettifica per i costi dell’energia pagati dai produttori esportatori ucraini ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base. Questo perché, come indicato nel successivo considerando 61, l’utilizzo di un costo di produzione non rettificato già attesta chiaramente l’esistenza di dumping durante il PIR. Di conseguenza, dato tra l’altro che lo scopo di un riesame in previsione della scadenza è determinare se l’abrogazione delle misure rischia di provocare il persistere o la reiterazione del dumping così da stabilire se sia opportuno mantenere o lasciare scadere le misure in quel momento applicabili, nel caso di specie non si è ritenuto necessario esaminare l’opportunità di un adeguamento a norma dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base.
3.5.2. Prezzo all’esportazione
(57)
L’Interpipe group ha esportato il prodotto in esame, tramite la propria società commerciale collegata in Svizzera, vendendolo direttamente ad acquirenti indipendenti dell’Unione. I prezzi all’esportazione sono stati pertanto stabiliti conformemente al considerando 38.
3.5.3. Confronto
(58)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione dell’Interpipe group sono stati confrontati conformemente al considerando 39. Su questa base sono state apportate, ove opportuno e giustificato, rettifiche per tener conto di spese di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, nonché di costi del credito e di commissioni.
3.5.4. Margine di dumping
(59)
Il margine di dumping è stato calcolato conformemente al considerando 40.
(60)
Come nell’ultima inchiesta e secondo la prassi consueta delle istituzioni, per l’intero gruppo è stato calcolato un unico margine di dumping. Nel metodo applicato a tal fine, l’importo del dumping è stato calcolato per ogni singolo produttore esportatore prima di stabilire un margine di dumping medio ponderato per l’intero gruppo. Va osservato che tale metodologia è diversa da quella applicata nell’ultima inchiesta, in cui il calcolo del dumping era stato effettuato riunendo tutti i dati relativi alla produzione, alla redditività e alle vendite nell’Unione delle entità produttive. Tale modifica metodologica è giustificata dal cambiamento della struttura societaria del gruppo, che permette l’individuazione del produttore in seno al gruppo con riferimento alle vendite e alla produzione.
(61)
Dalla comparazione emerge l’esistenza di un dumping superiore al 10 % per il gruppo di produttori esportatori che ha collaborato e che ha esportato verso l’Unione durante il PIR.
4. RISCHIO DEL PERSISTERE DEL DUMPING
4.1. Osservazioni preliminari
(62)
Le considerazioni che precedono confermano il persistere del dumping durante il periodo dell’inchiesta di riesame. Il rischio del persistere del dumping qualora le misure fossero lasciate scadere è esaminato qui di seguito.
4.1.1. Croazia
(63)
Come rilevato nel precedente considerando 46, durante il periodo dell’inchiesta di riesame è stata riscontrata l’esistenza di un significativo margine di dumping. Il proprietario del produttore esportatore, tuttavia, ha successivamente deciso di cedere la società e il produttore esportatore ha pertanto smesso di accettare nuovi ordini nell’autunno 2011 e ha cessato la produzione di TSS entro la fine del 2011. Di conseguenza, dal 2012 non c’è alcuna produzione di tubi senza saldature in Croazia e le esportazioni nel periodo successivo al PIR hanno riguardato quantità molto limitate.
(64)
È emerso dall’inchiesta che la società fabbricava su ordinazione e non detiene pertanto scorte significative. In effetti, data la grande varietà di tubi e i costi elevati, non possono essere realizzati utili se si detengono ampie scorte di prodotti.
(65)
In considerazione di quanto precede e del fatto che il processo di vendita della società è ancora in corso, è estremamente improbabile il persistere nel breve e nel medio periodo del dumping di TSS originari della Croazia.
4.1.2. Russia
4.1.2.1. Osservazioni preliminari
(66)
Dopo avere verificato l’esistenza di pratiche di dumping durante il PIR, si è proceduto ad esaminare il rischio del persistere del dumping.
(67)
A tale proposito, sono stati analizzati i seguenti elementi: il volume e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla Russia, la capacità di produzione e la capacità inutilizzata in tale paese e l’attrattiva del mercato dell’Unione e di altri mercati di paesi terzi.
4.1.2.2. Volume e prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla Russia
(68)
Successivamente all’istituzione di misure definitive nel giugno 2006 e alla loro revisione nell’agosto 2008 con il regolamento (CE) n. 812/2008 del Consiglio (18), le importazioni dichiarate come originarie della Russia sono diminuite costantemente e sono rimaste ridotte fino al termine del PIR.
(69)
Nello stesso periodo i prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla Russia sono rimasti relativamente bassi.
4.1.2.3. Capacità di produzione e capacità inutilizzata in Russia
(70)
Per quanto riguarda la capacità di produzione totale di TSS in Russia, in mancanza di dati verificati, diverse fonti di informazione pubblicamente disponibili indicano una capacità di produzione ampiamente superiore alla domanda sul mercato interno.
(71)
Anche se la quota di mercato della Russia nell’Unione non è notevolmente superiore all’1 %, la capacità di produzione stimata di tale paese è prossima a 4 milioni di tonnellate all’anno. Si stima che l’industria russa utilizzi solo il 70 % della sua capacità produttiva. Detraendo i consumi sul mercato interno calcolati sulla base delle informazioni disponibili e i volumi delle esportazioni verso altri mercati secondo le statistiche del commercio estero russe, vi è attualmente una capacità inutilizzata superiore a 1 milione di tonnellate all’anno, pari a quasi il 65 % dei consumi dell’Unione. Nonostante l’attuale sovraccapacità e sulla base delle informazioni fornite dal denunciante che non sono state contestate dalle parti interessate, sembra che la capacità della Russia possa essere ulteriormente aumentata nei prossimi anni. Un produttore esportatore russo ha affermato di sfruttare le sue capacità con un elevato tasso di utilizzo e di non avere intenzione di aumentare la sua capacità di produzione nel prossimo futuro. Tale produttore esportatore ha affermato inoltre che, secondo una pubblicazione attendibile, i tassi di utilizzo della capacità di produzione di TSS dell’industria russa erano «elevati» e che l’ammontare della produzione di tali prodotti in Russia era in linea con i consumi sul mercato interno. Tuttavia, le informazioni fornite dalla società non erano disponibili allorché la società aveva deciso di non collaborare, né hanno potuto essere verificate. Inoltre, il termine «elevati» non era quantificato nella pubblicazione e non è stato possibile pervenire a una conclusione al riguardo. Pertanto, le osservazioni sui livelli di produzione e di consumo in Russia del prodotto in esame non hanno messo in discussione l’esistenza di consistenti capacità inutilizzate in Russia. Va osservato che la capacità di produzione stimata prossima a 4 milioni di tonnellate all’anno non è stata contestata dopo la comunicazione dei risultati dell’inchiesta a tutte le parti interessate.
4.1.2.4. Attrattiva del mercato dell’Unione e di altri mercati di paesi terzi
(72)
Come indicato in precedenza, il mercato interno russo è caratterizzato da una notevole sovraccapacità produttiva che determina la forte e ovvia necessità di trovare mercati alternativi in grado di assorbire questo eccesso di capacità produttiva.
(73)
Il mercato dell’Unione è uno dei mercati più grandi al mondo ed è tuttora in espansione. È inoltre evidente, sulla base delle informazioni raccolte durante l’inchiesta, che le società russe hanno mostrato grande interesse ad accrescere la loro presenza in uno dei principali mercati mondiali e a mantenere una quota di mercato significativa sul mercato dell’Unione. Un produttore esportatore russo ha sostenuto che, anziché i migliori dati disponibili, avrebbero dovuto essere utilizzate come base per le conclusioni in merito all’esistenza di pratiche di dumping e al rischio del persistere del dumping e del pregiudizio le informazioni presentate come richiesto nell’avviso di apertura. Tuttavia, allorché aveva scelto di non collaborare più, tale produttore esportatore russo aveva affermato che a causa della ristrutturazione interna la compilazione del questionario, che avrebbe incluso le informazioni presentate dopo l’apertura, non poteva essere utilizzato per determinare se nel suo caso esisteva il rischio del persistere o della reiterazione del dumping o se le circostanze erano cambiate in misura tale da giustificare il riesame del livello delle misure. Si è giudicato pertanto che tali informazioni non potevano essere utilizzate.
4.1.2.5. Conclusioni sul rischio del persistere del dumping
(74)
Alla luce delle risultanze di cui sopra, si può concludere che le importazioni dalla Russia sono tuttora oggetto di dumping e che il rischio del persistere del dumping è assai elevato. Data la capacità inutilizzata attuale e potenziale della Russia e tenuto conto che il mercato dell’Unione è uno dei maggiori al mondo e presenta prezzi interessanti, si può concludere che, qualora le misure antidumping fossero lasciate scadere, gli esportatori russi aumenterebbero probabilmente ancora di più le loro esportazioni verso l’Unione a prezzi di dumping.
4.1.3. Ucraina
4.1.3.1. Osservazioni preliminari
(75)
Dopo avere verificato l’esistenza di pratiche di dumping durante il PIR (precedenti considerando 54-61), si è proceduto a esaminare il rischio del persistere del dumping.
(76)
A tale proposito, sono stati analizzati gli elementi seguenti: il volume e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping dall’Ucraina, la capacità di produzione e la capacità inutilizzata in tale paese e l’attrattiva del mercato dell’Unione e di altri mercati di paesi terzi.
4.1.3.2. Volume e prezzi delle importazioni oggetto di dumping dall’Ucraina
(77)
Successivamente all’istituzione di misure definitive nel giugno 2006, le importazioni dall’Ucraina sono notevolmente diminuite, restando a un livello assai basso, con una quota del mercato dell’Unione inferiore al 2 %. Nello stesso periodo i prezzi delle importazioni oggetto di dumping dall’Ucraina sono rimasti relativamente bassi. Inoltre i prezzi medi di vendita verso altri mercati di esportazione diversi dall’Unione, dove non sono applicati dazi antidumping, raggiungevano un livello simile o persino inferiore rispetto ai prezzi di vendita nell’Unione.
4.1.3.3. Capacità di produzione e capacità inutilizzata in Ucraina
(78)
Sulla base delle informazioni pubblicamente disponibili esistono tre principali produttori ucraini di TSS, con una capacità totale di produzione stimata di circa 1,5 milioni di tonnellate all’anno o quasi pari al totale dei consumi dell’Unione.
(79)
Anche se la quota di mercato dell’Ucraina nell’Unione è di poco inferiore al 2 %, la capacità inutilizzata stimata di tale paese è pari al 50 % o a 750 000 tonnellate all’anno, ciò che rappresenta quasi la metà dei consumi dell’Unione.
4.1.3.4. Attrattiva del mercato dell’Unione e di altri mercati di paesi terzi
(80)
L’inchiesta ha confermato che tutti i tre principali produttori ucraini di TSS esportano il prodotto in esame nell’Unione. L’inchiesta ha inoltre stabilito che la parte che ha collaborato esporta nell’Unione a prezzi di dumping. Dalle informazioni pubblicamente disponibili emerge inoltre che gli altri principali produttori ucraini esportano TSS nell’Unione a prezzi inferiori a quelli della società che ha collaborato.
4.1.3.5. Conclusioni sul rischio del persistere del dumping
(81)
Considerato che le importazioni dall’Ucraina sono ancora oggetto di dumping e che le esportazioni verso altri mercati diversi dall’Unione europea sono effettuate a prezzi simili o persino inferiori rispetto ai prezzi nell’Unione, data la considerevole produzione inutilizzata dell’Ucraina e tenendo presente che il mercato dell’Unione è uno dei maggiori al mondo, si può concludere che, qualora le misure antidumping fossero lasciate scadere, gli esportatori ucraini aumenterebbero probabilmente ancora di più le loro esportazioni verso l’Unione a prezzi di dumping.
4.2. Conclusione
(82)
Alla luce delle considerazioni di cui sopra si è concluso che esiste un significativo e concreto rischio del persistere del dumping per i tubi senza saldature originari dell’Ucraina e della Russia qualora le attuali misure antidumping fossero lasciate scadere. Per contro, le particolari circostanze riscontrate per la Croazia hanno portato alla conclusione che non esiste un rischio del persistere del dumping per le importazioni di tubi senza saldature originari della Croazia qualora le attuali misure antidumping fossero lasciate scadere.
5. PRODUZIONE DELL’UNIONE E INDUSTRIA DELL’UNIONE
(83)
All’interno dell’Unione, i TSS sono fabbricati da oltre 19 produttori/gruppi di produttori, che costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(84)
Come indicato al considerando 14, è stato selezionato un campione di quattro produttori/gruppi di produttori fra i seguenti diciannove produttori dell’Unione che hanno fornito le informazioni richieste:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Repubblica ceca,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Romania,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Germania,
-
Huta Batory, Polonia,
-
Ovako Steel AB, Svezia,
-
Productos Tubulares SA, Spagna,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Germania,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Polonia,
-
Silcotub, Romania,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italia,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spagna,
-
TMK Artrom, Romania,
-
Valcovny Trub Chomutov, Repubblica ceca,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francia,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Repubblica ceca,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania,
-
V & M, Francia,
-
Voest Alpine Tubulars, Austria,
-
Železiarne Podbrezová, Repubblica slovacca.
(85)
Si osserva che i quattro produttori dell’Unione inclusi nel campione rappresentavano il 30 % della produzione complessiva dell’Unione durante il PIR e il 35 % del totale delle vendite sul mercato dell’Unione, mentre i suddetti diciannove produttori dell’Unione costituivano il 100 % della produzione totale dell’Unione durante il PIR, quota ritenuta rappresentativa dell’intera produzione dell’Unione.
6. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
6.1. Consumi nel mercato dell’Unione
(86)
I consumi dell’Unione sono stati calcolati sommando ai volumi delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato UE i dati sulle importazioni UE forniti da Eurostat.
(87)
Sulla base di questi dati si è rilevato che, tra il 2008 e il PIR, i consumi sono calati del 34 %, passando da 2 597 110 tonnellate a 1 724 743 tonnellate. I consumi nel 2008 erano molto elevati, il che può spiegarsi con il fatto che i prezzi elevati del petrolio e del gas in quell’anno hanno favorito gli investimenti in questi settori, aumentando così la domanda. La diminuzione è avvenuta nel 2009, quando i consumi hanno subito una flessione di quasi il 50 %. L’anno successivo i consumi hanno ripreso ad aumentare e tale tendenza si è mantenuta fino al PIR.
2008
2009
2010
PIR
Consumi dell’Unione (in tonnellate)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indice
100
52
62
66
6.2. Importazioni dai paesi interessati
6.2.1. Cumulo
(88)
Nelle inchieste precedenti, le importazioni di TSS originari della Croazia, della Russia e dell’Ucraina sono state esaminate cumulativamente, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base. Si è quindi proceduto a verificare se la valutazione cumulativa fosse appropriata anche nell’inchiesta attuale.
(89)
Il margine di dumping calcolato per le importazioni originarie di ciascun paese è risultato superiore alla soglia minima. Per quanto riguarda i quantitativi è stata effettuata un’analisi prospettiva dei probabili volumi delle esportazioni per ogni paese in caso di abrogazione delle misure. Dall’analisi è emerso che, qualora venissero abrogate le misure, le importazioni dalla Russia e dall’Ucraina, a differenza di quelle dalla Croazia, tenderebbero ad aumentare, arrivando a livelli notevolmente superiori a quelli raggiunti nel PIR e sicuramente superiori alla soglia minima. Per quanto concerne la Croazia si è riscontrato che le importazioni nell’Unione erano trascurabili nel periodo in esame e che la produzione era persino completamente cessata dopo il PIR. Non è perciò prevedibile un cambiamento a breve termine di tale situazione.
(90)
Dato che il volume delle importazioni oggetto di dumping dalla Croazia durante il PIR era trascurabile e che non è probabile un suo incremento per i motivi esposti al considerando 88, si considera che i criteri stabiliti all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base non siano soddisfatti per quanto riguarda le importazioni dalla Croazia.
(91)
In merito alle importazioni dai tre paesi interessati, l’inchiesta ha evidenziato che i TSS importati da tali paesi avevano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base. Inoltre i vari tipi di TSS importati erano intercambiabili con i tipi fabbricati nell’Unione ed erano commercializzati nell’Unione nello stesso periodo. In considerazione di quanto esposto si è ritenuto che i TSS importati originari dei paesi interessati siano stati in concorrenza con i TSS fabbricati nell’Unione.
(92)
Alla luce di quanto precede, si è concluso che tutti i criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base risultano soddisfatti per la Russia e per l’Ucraina. Le importazioni da questi due paesi sono quindi state esaminate cumulativamente. Poiché i criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base, in particolare le condizioni di concorrenza tra prodotti importati, non erano soddisfatti per la Croazia, le importazioni originarie di tale paese sono state esaminate separatamente.
6.3. Importazioni dalla Russia e dall’Ucraina
6.3.1. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni
(93)
In base ai dati Eurostat, il volume delle importazioni del prodotto in esame originario della Russia e dell’Ucraina è diminuito del 47 % durante il periodo considerato. Più precisamente, una forte diminuzione del 44 % è stata registrata nel 2009 e da allora le importazioni sono lievemente diminuite, passando da 40 611 a 38 108 tonnellate. Ciò va valutato in un contesto di calo dei consumi.
(94)
La quota di mercato delle importazioni da Russia e Ucraina è scesa dal 2,7 % al 2,2 % nel periodo in esame.
(95)
Quanto ai prezzi medi ponderati delle importazioni di TSS, essi sono diminuiti del 15 % nel 2009, per risalire nuovamente fino a raggiungere durante il PIR lo stesso livello del 2008. Tale diminuzione e il successivo aumento hanno seguito approssimativamente la tendenza del costo delle materie prime.
2008
2009
2010
PIR
Importazioni (in tonnellate)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indice
100
56
55
53
Quota di mercato (%)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indice
100
111
93
88
Prezzo delle importazioni
741,03
627,66
649,96
734,22
Indice
100
85
88
99
6.3.2. Sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(96)
In considerazione dell’assenza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della Russia, è stato necessario calcolare la sottoquotazione dei prezzi in merito alle importazioni da tale paese basandosi sulle statistiche delle importazioni per voce NC, usando informazioni rilevate a norma dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base. La sottoquotazione dei prezzi in merito alle importazioni dall’Ucraina è stata determinata sulla base dei prezzi all’esportazione del produttore esportatore ucraino che ha collaborato, senza dazio antidumping. Sono stati presi in considerazione i prezzi di vendita praticati dall’industria dell’Unione agli acquirenti indipendenti, rapportati, se necessario, al livello franco fabbrica. Nel PIR, il margine di undercutting per le importazioni di TSS originari della Russia e dell’Ucraina si situava, escluso il dazio antidumping, tra il 20,4 % ed il 55,4 %.
6.4. Importazioni dalla Croazia
6.4.1. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dalla Croazia
(97)
In base ai dati Eurostat, il volume delle importazioni del prodotto in esame originario della Croazia è aumentato del 133 % durante il periodo considerato. Nel 2008 le importazioni sono state minime, ma sono cresciute poi fino al 2010, per diminuire lievemente durante il PIR. Nel complesso, il livello delle importazioni dalla Croazia è rimasto molto basso durante l’intero periodo in esame.
(98)
La quota di mercato delle importazioni dalla Croazia è aumentata dallo 0,1 % allo 0,3 % durante il periodo in esame.
(99)
I prezzi delle importazioni sono costantemente diminuiti del 23 % durante il periodo in esame.
2008
2009
2010
PIR
Importazioni
Indice
100
153
251
233
Quota di mercato %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Prezzo delle importazioni
Indice
100
89
74
77
6.4.2. Sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(100)
La sottoquotazione dei prezzi è stata calcolata sulla base dei prezzi all’esportazione del produttore croato che ha collaborato, senza dazio antidumping, ed è risultata del 29,3 %. Considerato che non vi sono altri produttori esportatori in Croazia, tale conclusione vale anche per l’intero paese.
6.5. Altri paesi oggetto delle misure antidumping
(101)
Secondo i dati di Eurostat, il volume delle importazioni di TSS originari della Repubblica popolare cinese, secondo la definizione dell’articolo 1, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 926/2009 (19), è diminuito dell’80 % durante il periodo in esame.
(102)
La quota di mercato delle importazioni cinesi è diminuita, passando dal 20,5 % nel 2008 al 3,1 % nel PIR.
7. SITUAZIONE ECONOMICA DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(103)
Conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici pertinenti che influiscono sulla situazione dell’industria dell’Unione.
7.1. Osservazioni preliminari
(104)
Poiché si è proceduto a un campionamento per quanto riguarda l’industria dell’Unione, il pregiudizio è stato valutato in base a informazioni raccolte sia a livello dell’intera industria dell’Unione, secondo la definizione del considerando 57, sia a livello dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(105)
Nei casi di campionamento, la prassi consolidata consiste nell’analizzare alcuni indicatori di pregiudizio (produzione, capacità produttiva, produttività, vendite, quota di mercato, crescita e occupazione) a livello di intera industria dell’Unione, mentre gli indicatori di pregiudizio che si riferiscono alle prestazioni delle singole società (prezzi, costi di produzione, redditività, salari, investimenti, ritorno sugli investimenti, flussi di cassa e capacità di reperire capitali) sono analizzati partendo dalle informazioni raccolte a livello dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
7.2. Dati relativi all’industria dell’Unione
a) Produzione
(106)
La produzione dell’industria dell’Unione è diminuita del 16 % tra il 2008 ed il PIR, passando da 3 479 266 tonnellate a 2 917 325 tonnellate. I volumi di produzione hanno subito un forte calo del 43 % nel 2009 in conseguenza della congiuntura economica negativa a livello mondiale. In linea con il miglioramento della domanda, essi hanno ripreso a crescere nel 2010 e durante il PIR, aumentando del 27 % tra il 2009 e il PIR, senza più ritornare sui livelli del 2008. I volumi di produzione hanno presentato un andamento simile a quello dei consumi, ma sono diminuiti in misura inferiore rispetto ai consumi sul mercato dell’Unione per effetto della domanda sui mercati dei paesi terzi.
Industria dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Volumi di produzione (in tonnellate)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
indice
100
57
77
84
b) Capacità produttiva e tassi di utilizzo degli impianti
(107)
La capacità di produzione è rimasta immutata durante il periodo in esame. A fronte di una flessione della produzione del 16 %, il conseguente utilizzo della capacità è sceso dall’80 % nel 2008 al 67 % durante il PIR. Tuttavia, il calo principale dall’80 % al 45 % si è verificato nel 2009, in conseguenza della flessione del volume della produzione. Nel 2010 e durante il PIR l’utilizzo della capacità è aumentato costantemente.
Industria dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Capacità
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
indice
100
101
100
101
Utilizzo della capacità produttiva
80 %
45 %
62 %
67 %
indice
100
56
77
83
c) Scorte
(108)
Per quanto riguarda le scorte va precisato che la maggior parte della produzione viene realizzata su ordinazione. Pertanto, mentre il livello delle scorte dei produttori inclusi nel campione è diminuito notevolmente nel 2009 per risalire, con lievi fluttuazioni nel 2010, quasi al livello del 2008 durante il PIR, si è considerato che in questo caso le scorte non costituissero un indicatore pertinente per valutare il pregiudizio.
Produttori del campione
2008
2009
2010
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
106 078
82 788
107 490
104 184
indice
100
78
101
98
d) Volume delle vendite
(109)
Tra il 2008 e il PIR le vendite realizzate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione sono diminuite del 21 %. Dopo una diminuzione del 42 % nel 2009, il volume delle vendite è nuovamente aumentato di 21 punti percentuali fino al PIR. Tale tendenza segue l’andamento dei consumi sul mercato dell’Unione, che nel 2009 sono diminuiti del 48 % a causa della congiuntura economica negativa, per riprendere successivamente a crescere.
Industria dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Vendite ad acquirenti indipendenti nell’Unione (in tonnellate)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indice
100
58
73
79
e) Quota di mercato
(110)
L’industria dell’Unione è riuscita gradualmente ad accrescere la propria quota di mercato tra il 2008 e il PIR. Tale aumento è attribuibile principalmente alle misure antidumping in vigore dal 2009 nei confronti delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese. La quota di mercato sottoindicata è la quota del totale delle vendite dell’industria dell’Unione, a clienti indipendenti o meno, nell’Unione in percentuale sui consumi nell’Unione.
Industria dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Quota di mercato
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indice
100
112
120
121
f) Crescita
(111)
Tra il 2008 ed il PIR, a fronte di una diminuzione dei consumi nell’Unione del 34 %, il volume delle vendite dell’industria dell’Unione si è ridotto solo del 21 %. L’industria dell’Unione ha ampliato quindi la sua quota di mercato, mentre le importazioni dalla Russia e dall’Ucraina hanno perso lo 0,6 % durante lo stesso periodo.
g) Occupazione
(112)
Tra il 2008 e il PIR l’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuita dell’8 %. La diminuzione, iniziata nel 2009, è proseguita nel 2010, ma durante il PIR l’occupazione è cresciuta dell’11 % rispetto al 2010. Questo dimostra che l’industria dell’Unione è stata in grado di adeguarsi alla nuova situazione del mercato.
Industria dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Occupazione
14 456
13 131
12 073
13 368
indice
100
91
84
92
h) Produttività
(113)
Nel periodo in esame la produttività della manodopera dell’industria dell’Unione, in termini di produzione annua per addetto equivalente a tempo pieno (ETP), ha avuto un andamento altalenante.
Industria dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Produttività (tonnellate/dipendente)
240,7
150,8
221,6
218,2
indice
100
63
92
91
i) Entità del margine di dumping
(114)
In considerazione del volume globale delle importazioni originarie dei paesi in questione, l’incidenza sull’industria dell’Unione dell’entità dei margini di dumping effettivi non può essere ritenuta trascurabile.
7.3. Dati relativi ai produttori dell’Unione inclusi nel campione
a) Prezzi di vendita e fattori aventi un’incidenza sui prezzi sul mercato interno
(115)
I prezzi unitari di vendita dell’industria dell’Unione sono diminuiti del 13 % tra il 2008 e il PIR. Nel 2009 i prezzi sono lievemente aumentati, registrando poi una flessione del 17 % nel 2010. Durante il PIR i prezzi sono leggermente aumentati rispetto al 2010. Tale andamento dei prezzi è connesso al fatto che il 2008 è stato un anno caratterizzato da una domanda molto elevata e da alti prezzi delle materie prime, con il conseguente aumento dei prezzi di vendita. Gli effetti di tale situazione si sono fatti sentire ancora nella prima parte del 2009. Dalla seconda metà del 2009 la domanda è diminuita in maniera rilevante e i prezzi sono calati, seguendo la tendenza alla flessione mostrata dai prezzi delle materie prime. Durante il PIR il calo dei prezzi sembra essersi arrestato.
Produttori del campione
2008
2009
2010
PIR
Prezzo unitario di vendita medio nell’UE (EUR/tonnellata)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indice
100
101
84
87
b) Salari
(116)
Tra il 2008 e il PIR il salario medio per ETP è diminuito del 12 % nel periodo in esame. Ciò non permette tuttavia di trarre conclusioni significative.
c) Investimenti e capacità di reperire capitali
(117)
Gli investimenti in TSS sono aumentati del 24 % nel periodo in esame. Gli investimenti sono stati significativi e sono ammontati a oltre 100 milioni di EUR durante il PIR. La produzione di TSS è un’attività ad alta intensità di capitale che richiede elevati investimenti nelle linee di produzione per mantenere la competitività. L’inchiesta ha evidenziato che gli investimenti sono stati effettuati per mantenere la capacità di produzione al suo livello attuale e non al fine di aumentare il volume della produzione. È emerso altresì che i produttori inclusi nel campione non hanno incontrato difficoltà per reperire capitali durante il periodo in esame.
Produttori del campione
2008
2009
2010
PIR
Investimenti (in migliaia di EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
indice
100
110
122
124
d) Redditività sul mercato dell’Unione
(118)
Sebbene la redditività sia diminuita del 66 % nel periodo in esame, i produttori inclusi nel campione sono riusciti a conseguire utili sull’intero arco di tempo preso in considerazione. Gli utili ottenuti tra il 2008 e il PIR sono stati superiori all’obiettivo del 3 % fissato nell’ultima inchiesta. Il 2008 è stato un anno molto positivo, caratterizzato da utili elevati. Nel 2009 e anche nel 2010 la redditività è calata del 50 % rispetto all’anno precedente, ma durante il PIR ha ripreso ad aumentare del 35 % rispetto al 2010, raggiungendo il 6,6 %. L’industria dell’Unione è riuscita a adattarsi al calo della domanda nell’UE, aiutata in questo dalla forte domanda mondiale di cui hanno beneficiato i produttori inclusi nel campione che ha consentito loro di attenuare l’onere dei costi fissi. La diminuzione della redditività dopo il 2008 si spiega con la congiuntura economica negativa, che ha determinato un forte calo della domanda e una flessione dei prezzi, e con la riduzione dei volumi di produzione che ha avuto un’incidenza negativa sui costi di produzione.
Produttori del campione
2008
2009
2010
PIR
Redditività sul mercato dell’Unione (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
indice
100
49
25
34
e) Ritorno sugli investimenti
(119)
Il ritorno sugli investimenti (ROI), espresso in termini di utili totali generati dalla produzione di TSS in percentuale sul valore contabile netto degli attivi direttamente e indirettamente connessi alla loro produzione, ha seguito nel complesso il suddetto andamento della redditività in tutto il periodo in esame ed è rimasto positivo durante l’intero periodo considerato. Il ROI ha registrato una flessione dell’80 % durante il periodo in esame, ma durante il PIR è aumentato nuovamente del 50 % rispetto al 2010.
Produttori del campione
2008
2009
2010
PIR
ROI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
indice
100
23
13
20
f) Flussi di cassa
(120)
La situazione dei flussi di cassa si è deteriorata in misura significativa tra il 2008 e il PIR, registrando un calo del 93 %. La tendenza dei flussi di cassa non ha seguito quella registrata dalla redditività. Ciò è da attribuite ai costi di ammortamento che sono normalmente elevati per questa attività ad alta intensità di capitale.
Produttori del campione
2008
2009
2010
PIR
Flussi di cassa (in migliaia di EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
indice
100
74
10
7
g) Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(121)
Gli indicatori esaminati finora, pur dimostrando che l’industria dell’Unione ha sofferto a causa della congiuntura economica negativa e della conseguente riduzione del volume delle vendite, dei volumi di produzione, del ROI e dei flussi di cassa, segnalano altresì che l’industria dell’Unione ha adeguato le sue strutture di produzione per affrontare meglio il nuovo contesto economico e per essere in grado di cogliere le opportunità sui mercati dell’Unione e dei paesi terzi, in particolare in segmenti in cui si possono ottenere margini elevati. Il miglioramento della situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione, a seguito dell’istituzione di misure antidumping nel 2006 nei confronti delle importazioni dai paesi in questione e nel 2009 nei confronti delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese, dimostra che le misure sono efficaci e che l’industria dell’Unione si è ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping, pur senza più raggiungere i livelli di redditività del 2008.
7.4. Conclusione
(122)
Pur a fronte di un calo dei consumi del 34 %, l’industria dell’Unione è riuscita ad aumentare la sua quota di mercato, mentre il volume della produzione e quello delle vendite sono diminuiti in misura inferiore rispetto ai consumi. In termini di redditività l’industria dell’Unione ha conseguito utili durante tutto il periodo in esame. In considerazione di quanto finora esposto si può concludere che l’industria dell’Unione non ha subito un grave pregiudizio durante il periodo in esame.
8. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(123)
Come indicato ai considerando 69, 70, 77 e 78, i produttori esportatori della Russia e dell’Ucraina sono potenzialmente in grado di ampliare notevolmente i loro volumi di esportazione verso l’Unione, sfruttando la capacità inutilizzata di circa 1 750 000 tonnellate, pari al totale dei consumi dell’Unione. La capacità totale dei produttori esportatori della Russia e dell’Ucraina ammonta a 5 500 000 tonnellate. È perciò probabile che, qualora le misure fossero abrogate, ingenti quantità di TSS russi e ucraini invadano il mercato dell’Unione per riconquistare la quota di mercato perduta per effetto dei dazi antidumping in vigore e accrescerla ulteriormente.
(124)
Come sottolineato nel considerando 95, i prezzi delle importazioni dalla Russia e dall’Ucraina sono risultati bassi e inferiori ai prezzi UE (undercutting). Questi prezzi bassi probabilmente continuerebbero ad essere praticati. Inoltre, per quanto riguarda l’Ucraina, come indicato nel considerando 80, essi potrebbero addirittura ridursi ulteriormente. Tale strategia dei prezzi, associata alla capacità dimostrata dagli esportatori di tali paesi di immettere sul mercato dell’Unione elevati quantitativi del prodotto in esame, avrebbe con ogni probabilità l’effetto di accentuare la tendenza alla riduzione dei prezzi sul mercato dell’Unione, con conseguenti prevedibili ripercussioni negative sulla situazione economica dell’industria dell’Unione. Come dimostrato in precedenza, i risultati finanziari dell’industria dell’Unione sono strettamente legati al livello dei prezzi sul mercato dell’UE. È pertanto probabile che, se l’industria dell’Unione fosse esposta a un aumento del volume delle importazioni a prezzi di dumping dalla Russia e dall’Ucraina, la sua situazione finanziaria si deteriorerebbe, come ha rivelato l’ultima inchiesta. Alla luce di quanto precede, si è concluso che con tutta probabilità l’abrogazione delle misure nei confronti delle importazioni originarie della Russia e dell’Ucraina determinerebbe la reiterazione del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(125)
È importante ricordare che nel 2006 sono state istituite misure antidumping per compensare il pregiudizio causato dalle importazioni in dumping in provenienza, tra l’altro, da Croazia, Russia e Ucraina. L’industria dell’Unione non ha potuto tuttavia beneficiare appieno di tali misure perché le quote di mercato di tali paesi sono state sostituite da importazioni di prodotti a basso prezzo dalla Cina. Ciò ha avuto sicuramente l’effetto di limitare la ripresa dell’industria dell’Unione fino al momento dell’istituzione di misure nei confronti della Cina nel 2009. Si può pertanto concludere che l’industria dell’Unione non si è pienamente ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping e che resta vulnerabile al pregiudizio che può derivare dalla presenza sul mercato dell’Unione di ingenti volumi di importazioni in dumping.
(126)
Quanto alla Croazia, come indicato al considerando 60, l’unico stabilimento è in vendita e la produzione è completamente cessata ed è improbabile che riprenda a breve. Inoltre, considerati i volumi trascurabili delle esportazioni verso l’Unione, anche se la produzione dovesse riprendere a breve termine, è altamente improbabile che il volume delle esportazioni verso l’Unione possa raggiungere i livelli registrati in passato.
(127)
Pertanto, in considerazione dei volumi trascurabili delle esportazioni nel periodo in esame e del fatto che la produzione è completamente cessata dopo il PIR, si è concluso che l’abrogazione delle misure nei confronti delle importazioni originarie della Croazia non determinerebbe con tutta probabilità la reiterazione del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
9. INTERESSE DELL’UNIONE
9.1. Introduzione
(128)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è valutato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore nei confronti della Russia e dell’Ucraina fosse contrario all’interesse generale dell’Unione. L’interesse dell’Unione è stato determinato in base a una valutazione degli interessi di tutte le parti in causa. Va ricordato che nelle precedenti inchieste si era ritenuto che l’adozione di misure non fosse contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che la presente inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui sono già state istituite misure antidumping, consente di individuare qualsiasi effetto negativo indebito sulle parti interessate delle misure antidumping in vigore.
(129)
Si è pertanto esaminato se, a prescindere dalle conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping pregiudizievole, esistevano valide ragioni per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni originarie della Russia e dell’Ucraina non fosse nell’interesse dell’Unione.
9.2. Interesse dell’industria dell’Unione
(130)
L’industria dell’Unione ha dimostrato di essere un’industria strutturalmente solida, come confermato dall’andamento positivo della sua situazione economica osservato durante il periodo in esame. In particolare, l’aumento della quota di mercato dell’industria dell’Unione nel periodo in esame prova chiaramente che l’industria dell’Unione è riuscita a adeguarsi alle mutate condizioni del mercato. Inoltre l’industria dell’Unione ha continuato a conseguire utili durante tutto il periodo in esame.
(131)
Si può ragionevolmente prevedere che, se mantenute, le misure attualmente in vigore continueranno ad avere un effetto positivo sull’industria dell’Unione. L’istituzione di misure permetterà all’industria dell’Unione di aumentare il volume delle proprie vendite e il livello degli utili per poter continuare a investire nei propri impianti di produzione. Se le misure nei confronti delle importazioni dalla Russia e dall’Ucraina non venissero mantenute, probabilmente l’industria dell’Unione subirebbe di nuovo un pregiudizio a causa dell’aumento delle importazioni a prezzi di dumping da tali paesi e la sua situazione finanziaria si incrinerebbe.
9.3. Interesse degli importatori
(132)
Nelle inchieste precedenti si era concluso che l’incidenza dell’istituzione delle misure non sarebbe stata significativa per gli importatori. Come indicato nel considerando 18, tre importatori hanno compilato il questionario e hanno collaborato pienamente alla presente inchiesta. Essi hanno segnalato che a seguito dell’istituzione delle misure i prezzi stavano aumentando. Tuttavia, poiché è emerso dall’indagine che gli importatori che hanno collaborato si riforniscono di TSS presso vari fornitori di molti paesi differenti e che i prezzi erano a livelli concorrenziali, la possibile incidenza di un mantenimento delle misure sulle importazioni dalla Russia e dall’Ucraina risulterebbe limitata.
(133)
In considerazione di quanto precede, si è concluso che le misure attualmente in vigore non hanno alcun effetto particolarmente negativo sulla situazione finanziaria degli importatori e che il loro mantenimento non li penalizzerebbe indebitamente.
9.4. Interesse degli utilizzatori
(134)
Sulla base delle informazioni disponibili sembrerebbe che la quota dei TSS sui costi di produzione degli utilizzatori sia assai bassa. In generale i TSS vengono usati nel quadro di progetti più vasti (caldaie, condotte, lavori di costruzione) di cui costituiscono solo una parte limitata. La possibile incidenza del mantenimento delle misure potrebbe pertanto non essere significativa.
(135)
La Commissione ha inviato questionari a tutti gli utilizzatori noti. Come indicato nel considerando 18, ha collaborato alla presente inchiesta un solo utilizzatore, il quale ha affermato che le misure non gli arrecano pregiudizio, in quanto esistono altre fonti e i TSS non costituiscono una quota notevole dei suoi costi di produzione. In tale contesto si è concluso che, vista l’incidenza trascurabile del costo dei TSS per le industrie utilizzatrici e l’esistenza di altre fonti di approvvigionamento disponibili, le misure in vigore non hanno un effetto significativo sugli utilizzatori.
9.5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(136)
In base a quanto precede, si è concluso che non esistono motivi validi contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
10. MISURE ANTIDUMPING
(137)
Tutte le parti sono state informate dei fatti essenziali e delle considerazioni in base alle quali si ritiene opportuno raccomandare il mantenimento delle misure in vigore sulle importazioni del prodotto in esame originarie della Russia e dell’Ucraina e la sospensione delle misure sulle importazioni originarie della Croazia. È stato anche loro concesso un certo periodo di tempo per presentare le proprie osservazioni in merito a tali informazioni.
(138)
Un esportatore russo ha chiesto e ottenuto una audizione presso il consigliere-auditore. Detto esportatore ha sostenuto che la Commissione ha erroneamente concluso che esso non ha collaborato all’indagine. L’esportatore si era manifestato come parte interessata e aveva trasmesso in due occasioni alla Commissione osservazioni, principalmente in relazione al pregiudizio, che sono state debitamente prese in considerazione dalla Commissione. Tale esportatore non ha tuttavia compilato il questionario antidumping, né ha fornito alcuna informazione sui suoi prezzi all’esportazione. La Commissione non ha avuto pertanto altra scelta che calcolare il valore normale per quanto concerne la Russia sulla base dei migliori dati disponibili. Il ricorso a tale metodologia non è stato contestato da tale esportatore. Date le circostanze non si può considerare che tale esportatore abbia offerto piena collaborazione all’indagine.
(139)
Lo stesso esportatore ha inoltre sostenuto che le informazioni fornite erano vaghe, contraddittorie e insufficientemente motivate. Quest’affermazione non era però corroborata da prove.
(140)
Un altro esportatore russo ha sostenuto che le importazioni dalla Russia non andavano cumulate con quelle dall’Ucraina. Nell’ultima inchiesta, tuttavia, le importazioni dalla Russia e dall’Ucraina erano state valutate cumulativamente (assieme con le importazioni dalla Croazia). Poiché le condizioni di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base sono tuttora soddisfatte per quanto riguarda le importazioni dalla Russia e dall’Ucraina, gli effetti di tali importazioni sono stati valutati cumulativamente come precisato nei considerando 88-92. A questo riguardo non sono state addotte argomentazioni tali da giustificare una modifica della metodologia.
(141)
Varie parti interessate hanno sostenuto che la situazione dell’industria dell’Unione non giustifica il mantenimento delle misure in quanto è improbabile una reiterazione del pregiudizio. Non sono state tuttavia addotte nuove argomentazioni tali da portare a una conclusione differente in merito alla reiterazione del pregiudizio come esposto nei considerando 123-127.
(142)
Numerose parti interessate hanno inoltre affermato che la lunga durata delle misure è ingiustificata e ne hanno chiesto l’abrogazione. A questo riguardo va ricordato che questo costituisce il primo riesame in previsione della scadenza in merito al prodotto in parola. Le misure concernenti il prodotto in esame sono in vigore solo dal 2006, il che non può essere considerato un periodo ingiustificatamente lungo. Misure erano sì in vigore tra il 1997 e il 2004 in merito alle importazioni dalla Russia e tra il 2000 e il 2004 in merito alle importazioni dalla Croazia e dall’Ucraina, ma erano limitate a una gamma di prodotti molto più ristretta. Ad ogni modo, dato che è emerso dall’inchiesta che le condizioni di cui all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base sono soddisfatte per il mantenimento delle misure, il fatto che queste possano essere in vigore da diversi anni è irrilevante.
(143)
Si è affermato infine che le importazioni dalla Russia sono trattate in maniera differente rispetto alle importazioni dalla Bielorussia e dalla Croazia, il che può configurarsi come una discriminazione. Tale affermazione non rispecchia la realtà dato che la situazione in merito a tali due paesi è completamente differente. La denuncia nei confronti delle importazioni dalla Bielorussia è stata ritirata e il procedimento è stato chiuso conformemente alle disposizioni di cui all’articolo 9, paragrafo 1, del regolamento di base (20). Dopo la comunicazione di tale informazione, non sono stati forniti elementi atti a dimostrare che la chiusura è contraria all’interesse dell’Unione. Quanto alla Croazia, come esposto nei considerando 63-65, la produzione in tale paese è cessata.
(144)
Si può pertanto sostenere che le osservazioni pervenute non erano di natura tale da modificare le sopraccitate conclusioni.
(145)
Si è concluso di conseguenza, conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, che è opportuno mantenere le misure antidumping sulle importazioni di TSS originarie della Russia e dell’Ucraina. Per contro, non risulta necessario mantenere le misure applicabili alle importazioni dalla Croazia,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, a sezione circolare, con un diametro esterno non superiore a 406,4 mm e un valore equivalente di carbonio (Carbon Equivalent Value, CEV) non superiore a 0,86 secondo la formula e l’analisi chimica dell’Istituto internazionale della saldatura (International Institute of Welding - IIW) (21), originari della Russia e dell’Ucraina, attualmente classificati ai codici NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ed ex 7304 59 93 (22) (codici TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 e 7304599320).
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto nel paragrafo 1 e fabbricato dalle società in appresso elencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio antidumping
(%)
Codice addizionale TARIC
Russia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Tutte le altre società
35,8
A999
Ucraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Tutte le altre società
25,7
A999
3. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
4. È chiuso il procedimento di riesame relativo alle importazioni di tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, a sezione circolare, con un diametro esterno non superiore a 406,4 mm e un valore equivalente di carbonio (Carbon Equivalent Value - CEV) non superiore a 0,86 secondo la formula e l’analisi chimica dell’Istituto internazionale della saldatura (International Institute of Welding - IIW), originari della Croazia, attualmente classificati ai codici NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ed ex 7304 59 93.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, il 26 giugno 2012