РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 749/2011 НА КОМИСИЯТА
от 29 юли 2011 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 142/2011 на Комисията за прилагане на Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за прилагане на Директива 97/78/ЕО на Съвета по отношение на някои проби и артикули, освободени от ветеринарни проверки на границата съгласно посочената директива
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (1), и по-специално член 5, параграф 2, член 15, параграф 1, буква в), член 15, параграф 1, втора алинея, член 20, параграфи 10 и 11, член 41, параграф 3, първа и трета алинея, член 42, параграф 2 и член 45, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 1069/2009 се установяват правила по отношение на страничните животински продукти и производните продукти във връзка с опазването на общественото здраве и здравето на животните, за да се предотвратят и сведат до минимум рисковете за общественото здраве и здравето на животните, произтичащи от тези продукти. В регламента се предвижда също определянето на крайна точка в производствената верига на някои производни продукти, след която за тях повече не се прилагат изискванията на същия регламент.
(2)
С Регламент (ЕС) № 142/2011 на Комисията от 25 февруари 2011 г., за прилагане на Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за прилагане на Директива 97/78/ЕО на Съвета по отношение на някои проби и артикули, освободени от ветеринарни проверки на границата съгласно посочената директива (2), се определят правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1069/2009, включително правила за определяне на крайни точки за някои производни продукти.
(3)
Дания подаде искане да бъде определена крайна точка за рибно масло, което се използва за производството на лекарствени продукти. Тъй като такова рибно масло се получава от материал от категория 3 и се преработва при спазването на строги правила, следва да се определи крайна точка за това масло. Поради това член 3 от Регламент (ЕС) № 142/2011 и приложение XIII към същия регламент следва да бъдат съответно изменени.
(4)
Регламент (ЕС) № 142/2011 съдържа разпоредбите, въведени за изпълнение на Регламент (ЕО) № 1774/2002 и на Решение 2003/324/ЕО на Комисията (3), по-специално разпоредбите, позволяващи на Естония, Латвия и Финландия храненето на определени видове животни с ценна кожа с преработен животински протеин, получен от тела или части от тела на животни от същия вид, по-конкретно лисици. Приложение II следва да бъде изменено, за да се позволи храненето с такъв материал на двата най-често отглеждани вида, червена лисица (Vulpes vulpes), понастоящем фигуриращ в регламента, и полярна лисица (Alopex lagopus), тъй като Решение 2003/324/ЕО на Комисията беше отменено с Регламент (ЕС) № 142/2011.
(5)
С Регламент (ЕО) № 1069/2009 се установяват определени правила за стерилизацията под налягане и се предвижда приемането на мерки за прилагане във връзка с други методи на преработка, които трябва да се използват по отношение на странични животински продукти или производни продукти, за да не произтичат неприемливи рискове за общественото здраве и здравето на животните при тяхното използване или унищожаване. Съобразно с това в приложение IV към Регламент (ЕС) № 142/2011 са посочени стандартните методи на преработка за преработвателните предприятия и някои други предприятия и обекти.
(6)
С Регламент (ЕО) № 1069/2009 се позволява унищожаването или използването на странични животински продукти или производни продукти чрез алтернативни методи, при условие че тези методи са били разрешени въз основа на оценка на техния капацитет да намалят рисковете за общественото здраве и за здравето на животните до степен, която е най-малкото равностойна на стандартните методи на преработка за съответната категория странични животински продукти. В Регламент (ЕО) № 1069/2009 е предвидено също приемането на стандартен образец на заявления за разрешаване на алтернативни методи. Съобразно с това в приложение IV към Регламент (ЕС) № 142/2011 са посочени алтернативните методи на преработка за преработвателните предприятия и някои други предприятия и обекти.
(7)
Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие три становища във връзка с тези алтернативни методи: научно становище, прието на 21 януари 2009 г., относно проекта за проучване на алтернативи на методите за унищожаване на кланични трупове, чрез използване на бункерната система (4) (проекта относно бункерната система); научно становище, прието на 8 юли 2010 г., относно обработката с вар на твърд свински оборски тор и оборски тор от домашни птици (5); и научно становище, прието на 22 септември 2010 г., относно заявлението на Neste Oil за нов алтернативен метод за унищожаване или използване на странични животински продукти (6).
(8)
В проекта относно бункерната система като първа опция се предлага хидролизирането на трупове от свине и на други странични животински продукти от свине, отглеждани в стопанства, в затворен контейнер на площадка в стопанството. След определен период от време получените хидролизирани материали следва да се унищожат чрез изгаряне или преработка, в съответствие със здравните правила по отношение на странични животински продукти.
(9)
В проекта относно бункерната система като втора опция се предлага раздробяване и последващо пастьоризиране на трупове от свине и на други странични животински продукти от свине, отглеждани в стопанства, преди тяхното унищожаване.
(10)
В становището си от 21 януари 2009 г. по проекта относно бункерната система ЕОБХ достигна до заключение, че предоставената информация не представлява достатъчно основание втората опция да бъде считана за безопасен начин за унищожаване на странични животински продукти от свине. Що се отнася до първата опция, основаваща се на хидролиза, ЕОБХ също не беше в състояние да представи окончателна оценка. ЕОБХ обаче посочи, че хидролизираният материал няма да представлява допълнителен риск, при условие че бъде преработен допълнително в съответствие със здравните правила за материали от категория 2.
(11)
Поради това хидролизирането на странични животински продукти на площадка в стопанството следва да бъде разрешено при условия, при които не се допуска предаването на болести, заразни за хората или за животните, и се избягват неблагоприятните последици за околната среда. По-специално, като трета опция хидролизата следва да се извършва в затворен, непропусклив контейнер, отделен от селскостопанските животни, отглеждани на същото място. Тъй като обаче хидролизата не представлява метод на преработка, следва да не се прилагат специфичните условия за преработка на странични животински продукти в такива предприятия. Контейнерът следва да бъде редовно проверяван под официален надзор за поява на корозия, за да се предотврати изтичането на материали в почвата.
(12)
Все още не е доказана способността на хидролизата да намали потенциалните рискове за здравето. Затова следва да се забранят всички видове боравене с хидролизиран материал или неговото използване, с изключение на неговото изгаряне или съвместно изгаряне, със или без предварителна преработка, или унищожаването му в разрешено депо, компостирането или преобразуването в биогаз, като всяка от последните три опции трябва да бъде предшествана от стерилизация под налягане.
(13)
Испания, Ирландия, Латвия, Португалия и Обединеното кралство заявиха интерес да позволят на своите оператори да използват хидролиза. Компетентните органи на посочените държави-членки потвърдиха намерението си да подложат такива оператори на строг контрол, за да предотвратят потенциалните рискове за здравето.
(14)
В своето становище от 8 юли 2010 г. относно обработката с вар на твърд свински оборски тор и оборски тор от домашни птици ЕОБХ достигна до заключение, че предложеното смесване на вар с оборски тор може да се счита за безопасен процес, целящ инактивиране на съответните бактериални и вирусни патогени с оглед на предвиденото прилагане на производния продукт (сместа от вар и тор) върху почвата. Тъй като в заявлението беше доказана ефективността на процеса само при използване на конкретно устройство за смесване, ЕОБХ препоръча при използване на различно устройство за смесване по време на процеса, да бъде извършена валидация въз основа на измерените данни за pH, времетраене и температура, за да се докаже, че чрез използване на различно устройство за смесване се постига еквивалентно инактивиране на патогените.
(15)
Ако негасената вар (CaO), която е използвана за процеса, оценен от ЕОБХ, се замени с доломитна вар (CaOMgO), следва да бъде извършена валидация в съответствие с посочените параметри.
(16)
В становището си от 22 септември 2010 г. относно многостадиен каталитичен процес за производство на възобновяеми горива ЕОБХ достигна до заключение, че процесът може да бъде считан за безопасен, когато като изходен материал се използват топени мазнини, произведени от материали от категория 2 и 3, и тези топени мазнини са били преработени в съответствие със стандартните методи на преработка на странични животински продукти. Представените доказателства обаче не позволяват да се заключи, че чрез процеса е възможно също да бъдат намалени потенциалните рискове от ТСЕ, които може да са налице при топени мазнини, произведени от материали от категория 1. Затова многостадийният каталитичен процес следва да бъде разрешен за топени мазнини, произведени от материали от категория 2 и 3, но следва да бъде отхвърлен за топени мазнини, произведени от материали от категория 1. Макар това отхвърляне да не е пречка за заявителя да предостави на ЕОБХ допълнителни доказателства за извършване на нова оценка, до нейното изготвяне следва да бъде забранено използването на топени мазнини, произведени от материали от категория 1.
(17)
Приложение IV към Регламент (ЕС) № 142/2011 следва да бъде изменено, за да се вземат предвид заключенията от трите научни становища на ЕОБХ.
(18)
В Регламент (ЕО) № 1069/2009 се предвижда приемането на мерки за прилагане по отношение на преобразуването на странични животински продукти в биогаз или компост. Когато смесването на странични животински продукти с материали от неживотински произход или с други материали, които не попадат в обхвата на посочения регламент, се извършва в предприятие за биогаз или в предприятие за компостиране, компетентният орган следва да бъде упълномощен да разреши вземането на представителни проби след пастьоризацията и преди смесването, за да провери дали отговарят на микробиологичните критерии. Вземането на такива проби следва да докаже дали пастьоризацията на страничните животински продукти е довела до намаляване на микробиологичните рискове в страничните животински продукти, чието преобразуване предстои.
(19)
Поради това приложение V към Регламент (ЕС) № 142/2011 следва да бъде съответно изменено.
(20)
В Регламент (ЕО) № 1069/2009 се предвижда приемането на стандартен образец на заявления за алтернативни методи на използване или унищожаване на странични животински продукти и производни продукти. Посоченият образец следва да се използва от заинтересованите страни при подаване на заявления за разрешаване на такива методи.
(21)
По искане на Комисията на 7 юли 2010 г. ЕОБХ прие научно становище по изявление относно техническа помощ във връзка с образеца на заявленията за нови алтернативни методи за странични животински продукти (7). В посоченото становище ЕОБХ препоръчва по-специално допълнителни пояснения във връзка с информацията, която заинтересованите страни следва да предоставят при подаване на заявление за разрешаване на нов алтернативен метод.
(22)
Предвид препоръките от посоченото научно становище, следва да бъде изменен стандартният образец на заявления за нови алтернативни методи, установен в приложение VII към Регламент (ЕС) № 142/2011.
(23)
Тъй като получените чрез многостадиен каталитичен процес възобновяеми горива могат да бъдат произведени също и от внесени топени мазнини, следва да бъдат изяснени изискванията за внос на такива мазнини и условията, посочени в здравния сертификат, който трябва да придружава пратките от топени мазнини на входящия пункт в Съюза, където се извършват ветеринарните проверки. Поради това приложения XIV и XV към Регламент (ЕС) № 142/2011 следва да бъдат съответно изменени.
(24)
Съобразно с това член 3 и приложения II, IV, V, VII, VIII, XI и XIII-XVI следва да бъдат съответно изменени.
(25)
Следва да бъде предвиден преходен период след влизането в сила на настоящия регламент, за да се позволи непрекъснатост на вноса в Съюза на топени мазнини, непредназначени за консумация от човека, за някои приложения извън хранителната верига на животните, както е предвидено в Регламент (ЕС) № 142/2011 преди измененията, въведени с настоящия регламент.
(26)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 142/2011 се изменя, както следва:
(1)
В член 3 буква ж) се заменя със следното:
„ж)
козина, която отговаря на специалните изисквания по отношение на крайната точка за този продукт, установени в приложение XIII, глава VIII;
з)
рибно масло за производството на лекарствени продукти, което отговаря на специалните изисквания по отношение на крайната точка за този продукт, установени в приложение XIII, глава XIII;
i)
бензин и горива, които отговарят на специфичните изисквания за продукти, получени чрез многостадиен каталитичен процес за производството на възобновяеми горива, установени в приложение IV, глава IV, раздел 3, точка 2, буква в).“
(2)
Приложения II, IV, V, VII, VIII, XI и XIII-XVI се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
За преходен период до 31 януари 2012 г. пратките от топени мазнини, които не са предназначени за консумация от човека, за някои приложения извън хранителната верига на животните, придружени от здравен сертификат, попълнен и подписан в съответствие с образеца, установен в глава 10(Б) от приложение XV към Регламент (ЕС) № 142/2011 преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, продължават да се приемат за внос в Съюза, при условие че споменатият сертификат е попълнен и подписан преди 30 ноември 2011 г.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 юли 2011 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 749/2011 DELLA COMMISSIONE
del 29 luglio 2011
che modifica il regolamento (UE) n. 142/2011 recante disposizioni di applicazione del regolamento (CE) n. 1069/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio recante norme sanitarie relative ai sottoprodotti di origine animale e ai prodotti derivati non destinati al consumo umano e della direttiva 97/78/CE del Consiglio per quanto riguarda taluni campioni e articoli non sottoposti a controlli veterinari alla frontiera
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1069/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 ottobre 2009, recante norme sanitarie relative ai sottoprodotti di origine animale e ai prodotti derivati non destinati al consumo umano e che abroga il regolamento (CE) n. 1774/2002 (1) e in particolare l’articolo 5, paragrafo 2, l’articolo 15, paragrafo 1, lettera c), l’articolo 15, paragrafo 1, secondo comma, l’articolo 20, paragrafi 10 e 11, l’articolo 41, paragrafo 3, primo e terzo comma, l’articolo 42, paragrafo 2 e l’articolo 45, paragrafo 4,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 1069/2009 reca norme per la salute pubblica e degli animali relative ai sottoprodotti di origine animale e ai prodotti derivati al fine di evitare o ridurre al minimo i rischi per la salute pubblica e degli animali derivanti da tali prodotti. Reca inoltre disposizioni per la determinazione del punto finale nella catena di fabbricazione per taluni prodotti derivati oltre il quale essi non sono più soggetti alle prescrizioni di tale regolamento.
(2)
Il regolamento (UE) n. 142/2011 della Commissione, del 25 febbraio 2011, recante disposizioni di applicazione del regolamento (CE) n. 1069/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio recante norme sanitarie relative ai sottoprodotti di origine animale e ai prodotti derivati non destinati al consumo umano, e della direttiva 97/78/CE (2) del Consiglio per quanto riguarda taluni campioni e articoli non sottoposti a controlli veterinari alla frontiera stabilisce le disposizioni di applicazione del regolamento (CE) n. 1069/2009 ivi comprese norme relative alla determinazione del punto finale per taluni prodotti derivati.
(3)
La Danimarca ha presentato una richiesta di determinazione del punto finale per l’olio di pesce impiegato nella produzione di prodotti medicinali. Tale punto finale va determinato dato che l’olio di pesce è un derivato di un materiale di categoria 3 ed è preparato nel rispetto di condizioni rigorose. Occorre pertanto modificare di conseguenza l’articolo 3 e l’allegato XIII del regolamento (UE) n. 142/2011.
(4)
Il regolamento (UE) n. 142/2011 recava disposizioni introdotte in applicazione del regolamento (CE) n. 1774/2002 e della decisione 2003/324/CE della Commissione (3) consentendo in particolare a Estonia, Lettonia e Finlandia l’alimentazione di alcuni animali da pelliccia con proteine animali trasformate ottenute da corpi o parti di corpi di animali della stessa specie, in particolare volpi. L’allegato II deve essere modificato per consentire l’impiego nei mangimi di tali proteine per entrambe le specie comunemente allevate: la volpe rossa (Vulpes vulpes), attualmente elencata, e la volpe artica (Alopex lagopus) poiché la decisione 2003/324/CE è stata abrogata dal regolamento (UE) n. 142/2011.
(5)
Il regolamento (CE) n. 1069/2009 reca alcune norme per la sterilizzazione sotto pressione e prevede misure di applicazione, da adottare relativamente ad altri metodi di trasformazione da impiegare per sottoprodotti di origine animale e prodotti derivati, volte ad evitare rischi inaccettabili per la salute pubblica e degli animali risultanti dal loro uso o smaltimento. L’allegato IV del regolamento (UE) n. 142/2011 indica pertanto i metodi di trasformazione alternativi per gli impianti di trasformazione e taluni altri impianti e stabilimenti.
(6)
Il regolamento (CE) n. 1069/2009 consente lo smaltimento o l’uso di sottoprodotti di origine animale o prodotti derivati attraverso metodi alternativi, a condizione che tali metodi siano stati autorizzati in seguito ad una valutazione della capacità degli stessi di ridurre i rischi per la salute pubblica e degli animali ad un livello almeno equivalente ai metodi di trasformazione standard per la rispettiva categoria di sottoprodotti di origine animale. Il regolamento (CE) n. 1069/2009 prevede altresì un formato standard per le domande di autorizzazione per metodi alternativi. L’allegato IV del regolamento (UE) n. 142/2011 indica di conseguenza i metodi di trasformazione standard per gli impianti di trasformazione e taluni altri impianti o stabilimenti.
(7)
L’Autorità europea per la sicurezza alimentare (EFSA) ha adottato i seguenti tre pareri concernenti tali metodi alternativi: un parere scientifico adottato il 21 gennaio 2009 sul progetto per lo studio di metodi alternativi ai sistemi di distruzione delle carcasse mediante un sistema a bunker (4) (progetto sui sistemi bunker); un parere scientifico adottato l’8 luglio 2010 sul trattamento di letame solido di suini e pollame con calce viva (5); un parere scientifico adottato il 22 settembre 2010 sulla domanda di autorizzazione della Neste Oil per un nuovo metodo alternativo per lo smaltimento o l’uso di sottoprodotti di origine animale (6).
(8)
Il progetto sui sistemi bunker propone l’idrolisi delle carcasse dei suini e di altri sottoprodotti ottenuti da suini allevati in un ambiente chiuso nel sito dell’allevamento. Dopo un certo periodo di tempo i materiali idrolizzati così ottenuti devono essere smaltiti mediante incenerimento o trasformazione, come prima alternativa, a norma delle misure sanitarie sui sottoprodotti di origine animale.
(9)
Il progetto sui sistemi bunker propone altresì il trituramento e la successiva pastorizzazione delle carcasse dei suini e di altri sottoprodotti ottenuti da suini allevati, come seconda alternativa, prima dello smaltimento.
(10)
Nel parere del 21 gennaio 2009 sul progetto sui sistemi bunker l’EFSA ha concluso che le informazioni comunicate non costituivano una base sufficiente per ritenere la seconda alternativa un sicuro sistema di smaltimento dei sottoprodotti di origine animale ottenuti da suini. L’EFSA non ha potuto fornire una valutazione definitiva neanche riguardo alla prima alternativa basata sull’idrolisi. L’EFSA ha tuttavia indicato che il materiale idrolizzato non comporterebbe rischi supplementari a condizione di essere sottoposto a ulteriori trasformazioni a norma delle misure sanitarie per i materiali della categoria 2.
(11)
L’idrolisi dei sottoprodotti di origine animale nella sede dell’azienda può pertanto essere ammessa in condizioni che impediscano la propagazione di malattie trasmissibili all’uomo o agli animali e non causino un impatto negativo sull’ambiente. In particolare l’idrolisi va effettuata in un contenitore chiuso a tenuta stagna lontano dagli animali allevati nello stesso sito, come terza alternativa. Dato che il processo di idrolisi non costituisce un metodo di trasformazione, in tali impianti non si applicano le condizioni specifiche per la trasformazione dei sottoprodotti di origine animale. Per accertare l’assenza di corrosione nel contenitore devono essere eseguite, sotto controllo ufficiale, verifiche periodiche volte a prevenire l’infiltrazione di materiale nel suolo.
(12)
La capacità del metodo di idrolisi di ridurre gli eventuali rischi per la salute non è ancora stata dimostrata. È pertanto vietata ogni forma di manipolazione o utilizzo del materiale idrolizzato diversa dall’incenerimento o coincenerimento, con o senza trasformazione preventiva, o dallo smaltimento in una discarica autorizzata, dal compostaggio o dalla trasformazione in biogas; ognuna delle ultime tre alternative va preceduta da sterilizzazione sotto pressione.
(13)
Spagna, Irlanda, Lettonia, Portogallo e Regno Unito hanno espresso interesse a permettere ai propri operatori l’utilizzo del metodo di idrolisi. Le autorità competenti dei suddetti Stati membri hanno confermato che tali operatori saranno soggetti a severi controlli volti a prevenire eventuali rischi per la salute.
(14)
Nel parere dell’8 luglio 2010 sul trattamento di letame solido di suini e pollame con calce viva, l’EFSA ha concluso che la miscelatura suggerita di calce e letame può essere considerata un procedimento sicuro per l’inattivazione degli agenti patogeni batterici e virali interessati, tenuto conto dell’applicazione prevista dei prodotti derivati, ossia la miscela di calce e letame, sul terreno. Dato che la domanda ha dimostrato l’efficienza del procedimento limitatamente a un determinato miscelatore, in caso di utilizzo di un diverso miscelatore per il procedimento l’EFSA ha raccomandato di effettuare una convalida sulla base delle misurazioni di pH, tempo e temperatura al fine di dimostrare che mediante l’impiego di un diverso miscelatore si ottiene la medesima inattivazione degli agenti patogeni.
(15)
La convalida basata su questi principi va effettuata quando la calce viva (CaO) utilizzata nel procedimento valutato dall’EFSA è sostituita con la calce dolomitica (CaOMgO).
(16)
Nel parere del 22 settembre 2010, relativo a un processo catalitico a più fasi per la produzione di carburanti rinnovabili, l’EFSA ha concluso che il processo può essere considerato sicuro a condizione che i grassi fusi derivati dai materiali delle categorie 2 e 3 siano utilizzati come materie prime e preventivamente trasformati conformemente ai metodi di trasformazione standard per i sottoprodotti di origine animale. Le prove presentate non hanno tuttavia consentito di concludere che il processo è anche in grado di attenuare gli eventuali rischi di TSE che potrebbero essere presenti nei grassi fusi derivati dai materiali della categoria 1. Il processo catalitico a più fasi deve essere pertanto autorizzato per i grassi fusi derivati dai materiali delle categorie 2 e 3 e respinto per i grassi fusi derivati dai materiali della categoria 1. Sebbene tale rifiuto non impedisce al richiedente di presentare ulteriori prove all’EFSA per una nuova valutazione, l’uso dei grassi fusi derivati dai materiali della categoria 1 nel processo è vietato in attesa di tale valutazione.
(17)
L’allegato IV del regolamento (UE) n. 142/2011 deve essere modificato per tener conto delle conclusioni dei tre pareri scientifici dell’EFSA.
(18)
Il regolamento (CE) n. 1069/2009 prevede l’adozione di misure di attuazione per la trasformazione di sottoprodotti di origine animale in biogas o compost. Nei casi in cui in un impilato di biogas o di compostaggio i sottoprodotti di origine animale sono mescolati con materiali di origine non animale o altri materiali non disciplinati dal suddetto regolamento, all’autorità competente è consentito autorizzare il prelievo di campioni rappresentativi dopo la pastorizzazione e prima della miscelatura al fine di verificarne la conformità ai requisiti microbiologici. I campioni così prelevati devono dimostrare se la pastorizzazione dei sottoprodotti di origine animale ha attenuato i rischi microbiologici nei sottoprodotti di origine animale da trasformare.
(19)
Occorre pertanto modificare di conseguenza l’allegato V del regolamento (UE) n. 142/2011.
(20)
Il regolamento (CE) n. 1069/2009 prevede l’adozione di un formato standard per le domande di autorizzazione per i metodi alternativi di impiego o smaltimento dei sottoprodotti di origine animale o dei prodotti derivati. Le parti interessate devono utilizzare tale formato per presentare una domanda di autorizzazione per questi metodi.
(21)
Su richiesta della Commissione, il 7 luglio 2010 l’EFSA ha adottato un parere scientifico sulla dichiarazione di assistenza tecnica per il formato delle domande di autorizzazione per nuovi metodi alternativi per i sottoprodotti di origine animale (7). In tale dichiarazione l’EFSA raccomanda in particolare ulteriori chiarimenti relativi alle informazioni che devono essere fornite dalle parti interessate insieme alla domanda di autorizzazione per un nuovo metodo alternativo.
(22)
Il formato standard per le domande di autorizzazione per nuovi metodi alternativi che figura nell’allegato VII del regolamento (UE) n. 142/2011 deve essere modificato per tener conto delle raccomandazioni del parere scientifico di cui sopra.
(23)
Dato che i combustibili rinnovabili prodotti con il processo catalitico a più fasi possono essere ottenuti anche da grassi fusi importati, occorre chiarire le condizioni per l’importazione di tali grassi fusi e le condizioni previste nel certificato sanitario che accompagna le partite di grassi fusi al punto d’ingresso nell’Unione in cui sono effettuati i controlli veterinari. Occorre pertanto modificare di conseguenza gli allegati XIV e XV del regolamento (UE) n. 142/2011.
(24)
Occorre pertanto modificare di conseguenza l’articolo 3 e gli allegati II, IV, V, VII, VIII, XI, e da XIII a XVI.
(25)
Occorre prevedere un periodo transitorio dopo la data di entrata in vigore del presente regolamento al fine di consentire l’importazione ininterrotta nell’Unione di grassi fusi non destinati al consumo umano per determinati usi esterni alla catena dei mangimi di cui al regolamento (UE) n. 142/2011 senza le modifiche apportate dal presente regolamento.
(26)
Le misure di cui al presente regolamento risultano conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (UE) n. 142/2011 è modificato come segue:
(1)
All’articolo 3, la lettera g) è sostituita dalla seguente:
«g)
pellicce che soddisfano i requisiti particolari per il punto finale per il prodotto di cui al capo VIII dell’allegato XIII;
h)
olio di pesce per la produzione di prodotti medicinali che soddisfa i requisiti particolari per il punto finale per il prodotto di cui al capo XIII dell’allegato XIII;
i)
benzina e combustibili che soddisfano i requisiti particolari per i prodotti del processo catalitico a più fasi per la produzione di combustibili rinnovabili di cui all’allegato IV, capo IV, sezione 3, punto 2, lettera c).»
(2)
Gli allegati II, IV, V, VII, VIII, XI, e da XIII a XVI sono modificati conformemente all’allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Per un periodo transitorio fino al 31 gennaio 2012, le partite di grassi fusi non destinati al consumo umano, per determinati usi esterni alla catena dei mangimi, accompagnati da un certificato sanitario compilato e firmato conformemente al modello di cui all’allegato XV, capo 10, lettera B del regolamento (UE) n. 142/2011, prima dell’entrata in vigore del presente regolamento, continuano ad essere ammesse all’importazione nell’Unione a condizione che tali certificati siano stati compilati e firmati prima del 30 novembre 2011.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile negli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 29 luglio 2011.