РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 септември 2010 година
относно държавна помощ C 32/09 (ex NN 50/09), приведена в действие от Германия за преструктурирането на Sparkasse KölnBonn
(нотифицирано под номер C(2010) 6470)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/526/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите-членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
Германия уведоми за мерките на 21 октомври 2009 г.
(2)
С решение от 4 ноември 2009 г. (2) („Решение за откриване“) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn („Банката“) представляват държавна помощ и изрази съмнения дали би могло предоставените на Sparkasse KölnBonn мерки да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС. Освен това Комисията изиска германските органи да представят план за преструктуриране.
(3)
На 6 януари 2010 г. Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз и заинтересованите страни бяха поканени да представят техните мнения.
(4)
На 11 февруари 2010 г. Германия представи план за преструктуриране, който беше обсъден на поредица от срещи и телеконференции през периода от декември 2009 г. до септември 2010 г.
(5)
Германия предостави допълнителна информация и актуализации на плана за преструктуриране на 15 януари, 10, 12 и 24 февруари, 10 и 26 март, 21 и 28 май, 8 и 11 юни, 23 юли и 10 и 23 август 2010 г. Окончателният вариант на плана за преструктуриране беше представен на 1 септември 2010 г.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩТА
(6)
Sparkasse KölnBonn е спестовна банка в Германия. В настоящия си вид е създадена през 2005 г. в резултат на сливане на Stadtsparkasse Köln и Sparkasse Bonn, чиито собственици („Träger“, отговорни публични институции, наричани по-долу „собственик“) съответно бяха град Кьолн и град Бон. Град Кьолн непряко притежава 70 % дял в новата банка, а град Бон - 30 %. След споменатото сливане ролята на собственик на Sparkasse KölnBonn се изпълнява от асоциацията Zweckverband Sparkasse KölnBonn („Zweckverband“). Zweckverband, което е учредено съгласно публичното право, представлява предприятие със специално предназначение. Единствените участници в Zweckverband са град Кьолн (70 %) и град Бон (30 %).
(7)
В края на 2008 г. Sparkasse KölnBonn беше втората по големина спестовна банка в Германия със счетоводен баланс от 31 милиарда евро. Тогава рейтингът на Sparkasse KölnBonn по Moody’s е бил Aa2. На 15 май 2010 г. той е променен на A1.
(8)
Sparkasse KölnBonn предоставя банкови услуги на клиенти на дребно (Privatkundengeschäft) и корпоративни клиенти (Firmenkundengeschäft). Банката се занимава с финансиране на проекти и капиталови пазари (Kapitalmarktgeschäft) на регионално равнище, както и с други финансови дейности като управление на активи.
(9)
Банката работи само в района на Кьолн и Бон, където е имала пазарен дял от приблизително [30-35] (3) % от депозитите на частни клиенти, около [20-25] % от заемите, отпускани на частни клиенти и [15-20] % от кредитите за корпоративни клиенти през 2008 г. (4)
3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(10)
Капиталът на Sparkasse KölnBonn беше увеличен с общо 650 милиона евро:
i)
чрез издаване на сертификати за участие (Genussrechte) в края на 2008 г.; и
ii)
чрез негласни влогове (Stille Einlage) в началото на 2009 г.
3.1. Сертификати за участие (Genussrechte)
(11)
През декември 2008 г. Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft („Förderungsgesellschaft“) записа номинални сертификати за участие в Sparkasse KölnBonn на стойност 300 милиона евро на два транша от по 150 милиона евро.
(12)
Förderungsgesellschaft е изцяло притежавано дъщерно дружество на Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Рейнска асоциация на спестовните банки - „RSGV“). RSGV представлява публичноправната асоциация („Körperschaft des öffentlichen Rechts“) на всички спестовни банки и техните публични собственици на територията на Rhineland и представлява спестовните банки (Sparkassen) и техните (публични) собственици. Целта на Förderungsgesellschaft, според неговия устав, е подкрепата на спестовните банки, които членуват в RSGV. Förderungsgesellschaft може да прави вноски в капитала на спестовни банки само с цел развиване на допълнителни дейности по отпускане на кредити и да получава заеми.
(13)
Купонът на сертификатите е 8 %. Срокът на сертификатите е до 31 декември 2013 г. От нормативна гледна точка сертификатите за участие представляват капитал от втори ред.
(14)
Сертификатите за участие участват в годишните загуби пропорционално на общия собствен капитал за поемане на загуби. Свързани са с […] пренос на плащанията по сертификатите за участие, т.е. миналите плащания по сертификатите за участие трябва да бъдат платени в срок до [2-6] години след падежа им. Същото се прилага за плащания за допълване на номиналната стойност на сертификатите за участие, ако тя е намаляла вследствие на поемането на загуби.
(15)
Förderungsgesellschaft изтегли два заема от […] с цел финансиране на сертификатите. Фиксираната лихва по тези заеми е [4-5] % за срока на сертификатите за участие. Гарант по заема пред […] е RSGV, която ще получи от Förderungsgesellschaft възнаграждение за гаранцията в размер на [1,8-2,5] %.
3.2. Негласни влогове
(16)
На 2 януари 2009 г. и на 27 февруари 2009 г. бяха сключени договори за негласни влогове между Sparkasse KölnBonn и Zweckverband, образуващи „Stille Gesellschaft“, с общ размер 350 милиона евро, изплатени на два транша - 300 милиона евро на 2 януари и 50 милиона евро на 1 април 2009 г. Негласните влогове представляват средство, което не дава на инвеститора никакви права на глас, но му осигурява възнаграждение. Инструментът е постоянен и се признава за капитал от първи ред. Негласните влогове са притежание на Zweckverband.
(17)
С цел да финансира негласните влогове Zweckverband е изтеглило заем в размер на 300 милиона евро за първия транш. 50 % от заема са предоставени от […], а останалите 50 % - от […]. Лихвата по заема, платима от Zweckverband, възлиза на 12-месечен EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Вторият транш в размер на 50 милиона евро беше рефинансиран посредством заем от […], лихвата по който е в размер на EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Въпреки че няма изрична гаранция нито от Кьолн, нито от Бон, по закон двата града са неограничено отговорни за всички задължения на Zweckverband съгласно устава за учредяване на Zweckverband.
(18)
Възнаграждението, което Sparkasse Köln Bonn заплаща за негласните влогове, е 12-месечен EURIBOR плюс 7,25 %. Това възнагражение е било определено в съответствие със заключението на Deutsche Bank относно справедливостта. Заплащането на възнаграждението е обусловено от реализирането на балансова печалба и се отлага, ако Sparkasse KölnBonn не отчете печалба за годината. Не се извършва плащане, ако към момента на падежа съотношението на основния капитал е под 9 %, а също така и когато плащането би довело до загуба за съответната счетоводна година или би увеличило тази загуба. В случай на отлагане на плащането няма пренесено задължение за заплащане на отложената сума на по-късен етап. Освен това негласните влогове поемат балансовите загуби пропорционално на общия капитал за поемане на загуби.
4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(19)
В съответствие с плана за преструктуриране Sparkasse KölnBonn ще се ориентира към нейния законоустановен бизнес модел на регионална спестовна банка. Банката ще се съсредоточи върху предоставяне на типични услуги за банкирането на дребно на нейните традиционни клиентски сегменти, а именно частни клиенти и МСП, и ще се оттегли от другите дейности като търгуване със собствен капитал или инвестиции в структурирани продукти и ще продаде дъщерните дружества, осъществяващи странични дейности. Освен това Банката значително ще намали своите административни разходи.
4.1. Описание на плана за преструктуриране
(20)
Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху обслужването на клиенти в района на Кьолн и Бон в сегментите за частни клиенти, частно банкиране, МСП и корпоративни и институционални клиенти. Банката ще се съсредоточи върху корпоративни клиенти с годишен оборот под 250 милиона евро.
(21)
Sparkasse KölnBonn ще намали най-големите си кредитни експозиции, като ограничи кредитните линии, изиска допълнителни обезпечения или прехвърли рискове на други кредитни институции. Sparkasse KölnBonn вече е реализирала намаление в размер на 551,5 милиона евро в сегмента на корпоративните клиенти и допълнително ще намали експозицията с [900-1 100] милиона евро до края на 2013 г. от първоначалното равнище от 2,8 милиарда евро през 2008 г. Освен това до края на 2013 г. ще бъде намалена и кредитната експозиция в размер на [800-900] милиона евро, предоставена на институции, които не са свързани с района на Кьолн и Бон, посредством същите инструменти (вж. приложение I, точка 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn вече е намалило своя портфейл за търгуване със собствен капитал от първоначалните 550 милиона евро до настоящите [20-23] милиона евро, който по-нататък ще бъде намален до 0. В бъдеще Банката ще преустанови всички дейности по търгуване със собствен капитал и смята да се откаже от своя статут на институция с търговски портфейл, което ще наложи отчитането на всички останали ограничени търговски дейности в банковия портфейл. Качествено те ще бъдат ограничени до определени продукти и трябва да се придържат към дневен количествен лимит на експозиция (пазарен риск [3-5] милиона евро, вж. приложение I, точка 2).
(23)
Една от основните причини за загубите на Sparkasse KölnBonn през 2008 г. бяха нейните инвестиции в портфейлите от така наречените обезпечени с активи ценни книжа (ABS) и стратегическо разпределяне на активи (SAA). В момента на осъществяването на инвестицията в портфейла от ABS Sparkasse KölnBonn придобива разнообразни в географско отношение (5) активи, предимно с рейтинг AAA, в това число RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) и CLO (10). Към края на 2007 г. портфейлът от ABS възлизаше на 1,05 милиарда евро в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn. SAA е инвестиция в специални фондове, чрез която Sparkasse KölnBonn притежаваше разнообразен портфейл, състоящ се наред с другите от международни акции, REIT (11) и облигации, включително такива с висока доходност и на възникващи пазари. Към края на 2007 г. този портфейл беше отчетен със стойност 2,2 милиарда евро в книгите на Sparkasse KölnBonn. Въпреки че целта на Sparkasse KölnBonn беше постигането на голяма диверсификация на нейните портфейли от ABS и SAA, те бяха засегнати значително от финансовата криза. Двата портфейла бяха основната причина за отписването на 249 милиона евро, (12) което Sparkasse KölnBonn трябваше да признае в своя инвестиционен портфейл през 2008 г., в допълнение към вече записаните 108 милиона евро през 2007 г.
(24)
В своя план за преструктуриране Sparkasse KölnBonn класифицира инвестициите в ABS и SAA като несъответстващи на рисковия профил и неговото стратегическо преориентиране в посока на традиционна спестовна банка. В резултат на това Банката реши изцяло да продаде или намали тези ангажименти до 2014 г. През март 2008 г. Sparkasse KölnBonn намали наполовина нейната инвестиция в SAA, за да ограничи експозицията си на ценни книжа. През 2009 г. бяха реализирани допълнителни продажби, което доведе до намаляването на портфейла от SAA на 468 милиона евро към 30 септември 2009 г. Въздействието на останалата експозиция на ABS (по номинал 970 милиона евро към 30 септември 2009 г.) в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn ще бъде поето от създаването на провизии и хеджиране през 2010 г. Накрая целият оставащ портфейл предстои да бъде продаден през [2012-2014 г.].
(25)
Sparkasse KölnBonn е започнала да прилага всеобхватна програма за намаляване на разходите, в това число намаляване броя на персонала, оптимизация на вътрешните процеси и закриване на 22 от съществуващите 131 клона до средата на 2011 г. В резултат на това нейните административни разходи постепенно ще бъдат намалени с [5-8] % до 2014 г. (13)
(26)
Германия твърди, че Банката ще спазва ограниченията на плащанията на купони (приложение I, точка 7), рекламирането (приложение I, точка 9) и забраните за придобиване (приложение I, точка 8), както и забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените, която предвижда, че до края на 2014 г. Sparkasse KölnBonn няма да предлага по-добри проценти за депозити и ипотеки от най-добрите, предлагани от 10-те най-големи нейни конкуренти (за депозити - от гледна точка на пазарни дялове на конкурентите на съответния пазар в района на Кьолн и Бон и за ипотеки - от гледна точка на пазарен дял в ново производство в Германия, вж. приложение I, точка 5).
4.2. Преструктуриране на дъщерните дружества
(27)
Sparkasse KölnBonn планира да намали притежаваните от нея дъщерни дружества с една трета. От портфейла от дъщерни дружества, който фигурира в счетоводните отчети на Банката със стойност 635 милиона евро към 31 декември 2008 г., [20-40] милиона евро са продадени или ликвидирани до края на 2009 г. и още [180-250] милиона евро предстои да бъдат продадени. Като прилага тази мярка, в зависимост от вида на дъщерното дружество, Sparkasse KölnBonn преследва две цели. Първо, целта на продажбите на дъщерни дружества (14), осъществяващи странични дейности, които работят по проекти за регионално развитие или общинско и социално настаняване, е да се намали експозицията на риск и уязвимостта на Sparkasse KölnBonn. Второ, целта на продажбата на дялове в предприятия, които само непряко са свързани с дейността на Sparkasse KölnBonn, е да се реализират печалби за финансиране на преструктурирането на Sparkasse KölnBonn (вж. приложение I, точка 10). Пълен списък на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени, е предоставен в приложение I, точки 10 и 13.
(28)
Примери за продажби във втората група са дяловете в дружества като RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и neue leben Pensionsverwaltung AG. Тези продажби вече са приключили и са осигурили постъпления в общ размер от приблизително [25-35] милиона евро.
(29)
За определени дъщерни дружества, чиято стойност приблизително е [70-100] милиона евро, Sparkasse KölnBonn не очаква голям интерес от частни купувачи трети страни. Този слаб интерес се дължи главно на характера на тези предприятия - фактът, че те са малки и се занимават със социално настаняване и регионално развитие в сътрудничество с град Кьолн или тяхната структура на собственост, в която град Кьолн вече доминира. Следователно Банката възнамерява да продаде тези дейности на [град Кьолн или дружество, свързано с град Кьолн]. Прехвърлянето би следвало да се реализира по пазарна стойност, определена от независим експерт. Активите, притежавани от дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, са свързани главно с дейности в областта на недвижимите имоти.
(30)
Вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране Банката ще намали нейните рисковопретеглени активи (RWA) с [2-5] милиарда евро до [15-20] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се отчита бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, намалението на RWA ще възлезе на [10-15] % до 2014 г. […] на Sparkasse KölnBonn ще намалее с [4-6] милиарда евро до [20-30] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се взема предвид бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, мерките за преструктуриране ще доведат до общо намаление на активите с 5 %.
4.3. Възможност за връщане на жизнеспособността при основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия
(31)
Германия е представила основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия с цел да покаже възможността на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план.
(32)
Представените финансови прогнози в основния сценарий са базирани на допускания, които съответстват на прогнозите за Германия, публикувани от признати икономически институти. Приема се, че растежът на БВП ще се запази на същото умерено равнище през целия период на преструктуриране. Очаква се процентът на безработицата да продължи да се повишава до 2011 г., а след това да започне бавно да спада. Накрая очаква се понастоящем неблагоприятната среда с ниски лихвени проценти да се подобри през 2010 г. и след това да остане без промяна за останалата част от периода на преструктуриране.
(33)
Както е показано в таблица 1 по-долу, при основния сценарий се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне своята доходност през 2010 г. и непрекъснато да подобрява нейните резултати до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне възвръщаемост на собствения капитал (ROE) в размер на [9-10] %. Диаграма 1 по-долу илюстрира основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г.
Таблица 1
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. в основния сценарий
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Основен сценарий
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Диаграма 1
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 - основен сценарий
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (15) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Съотношение от първи ред (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия макроикономическите допускания предвиждат продължаване на кризата до 2011 г. и бавно възстановяване през 2012 г. Сценарият с неблагоприятни пазарни условия предвижда, че лихвените проценти ще останат на неблагоприятно ниско равнище в продължение на още две години спрямо основния сценарий.
(35)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне нейната доходност през 2012 г. и непрекъснато да подобрява резултатите си до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне ROE в размер на [10-12,5] %. В съответствие със сценария с неблагоприятни пазарни условия съотношението на капитала за Sparkasse KölnBonn и за цялата консолидирана група ще остане доста над минималните регулаторни изисквания през целия период на преструктуриране. Таблица 2 и диаграма 2 по-долу илюстрират основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
Таблица 2
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
Сценарий с неблагоприятни пазарни условия
- 98,8
- [125 - 150]
- [25 - 50]
[50 - 75]
[125 - 150]
[175 - 200]
Диаграма 2
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. - сценарий с неблагоприятни пазарни условия
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (17) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Съотношение от първи ред (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Извършен е допълнителен анализ на чувствителността на лихвените проценти, тъй като основната пречка пред реализирането на приходи от страна на Банката представлява настоящото ниско равнище на краткосрочните лихвени проценти (сценарий 1: увеличаване на лихвената крива със 100 базисни пункта, сценарий 2: понижението ѝ с 50 базисни пункта). Анализът потвърди, че допълнителното увеличаване на лихвените проценти би подобрило доходността на Sparkasse KölnBonn, докато намаляващите лихвени проценти биха намалили нейната доходност, т.е. линейно намаляване на краткосрочните лихвени проценти с 50 базисни пункта би довело до намаляване на печалбата с [20-25] милиона евро годишно. Като цяло предоставеният от Германия анализ на чувствителността показва, че уязвимостта на Sparkasse KölnBonn на големи шокове на лихвените проценти е ограничена.
4.4. Корпоративно управление
(37)
Германия представи информация, която показва, че инвестициите, направени на база политически съображения, които са допринесли за затрудненията на Sparkasse KölnBonn, са били одобрени през периода 1997-2004 г. - преди сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г., което е създало Sparkasse KölnBonn в настоящата му форма. Тези инвестиции са решени също така при условията на различна правна уредба, регламентирана главно от Закона за спестовните банки на Северен Рейн-Вестфалия (19). След това са правени подобрения в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn.
(38)
Поради промяна на структурата на отговорната публична институция на Банката (Träger) след сливането от 2005 г., важните решения в Zweckverband се вземат с квалифицирано мнозинство на гласовете на акционерите, което е определено на най-малко 85 % - равнище, което надвишава дяловото участие на всеки един от градовете.
(39)
Броят и големината на органите на института са били намалени, което включва значителни намаления на големината на Надзорния съвет и на Управителния съвет (20). Разпуснат беше Комитетът по дяловите участия, състоящ се от трима члена на Управителния съвет, който в бившата Stadtsparkasse Köln е имал право да взема предварителни решения относно инвестициите в дъщерни дружества. Управителният съвет пое отговорността за инвестиционната политика по отношение на ангажиментите, свързани със собствен капитал, които следва да се оценяват на база на икономически критерии. Освен това всяка нова инвестиция, реализирана от Sparkasse KölnBonn, изисква одобрението на Надзорния съвет.
(40)
Промените в Закона за спестовните банки задължиха Банката да създаде комитети по риска и по счетоводната отчетност и да им предостави широки контролни правомощия. Законът изисква също така членовете на Надзорния съвет да притежават необходимата квалификация, за да оценяват и контролират дейността на спестовна банка. Управителният съвет единствен носи цялата отговорност за управлението на Банката, като не е задължен да изпълнява никакви указания на Надзорния съвет или на акционерите.
(41)
В допълнение към вече приложените подобрения на структурата на корпоративно управление Sparkasse KölnBonn допълнително ще засили нейното управление, като увеличи броя на независимите (21) членове на Надзорния съвет от двама (понастоящем) на четирима от общо 18. Членовете на Комитета по счетоводна отчетност ще бъдат намалени от девет на седем, а, съответно, на Комитета по риска - от девет на шест, считано от 1 януари 2011 г. Комитетите по дяловите участия и по стратегиите ще бъдат разпуснати съответно до края на 2011 г. и на 2010 г. Важността на първия естествено ще отпадне, след като Sparkasse KölnBonn продаде основната част от нейните дъщерни дружества. Задълженията на последния ще бъдат изпълнявани от Управителния съвет. Накрая ще бъдат изменени процесите на вземане на решения по отношение на придобивания на дружества, като ще се включи единодушно вземане на решения в Управителния съвет и в хода на финансов и правен анализ или бизнес оценка ще се изисква инвестициите, надвишаващи [2-5] милиона евро, предварително да бъдат оценени положително от независим експерт.
4.5. Хибриди
(42)
Sparkasse KölnBonn държи хибриден капитал, депозиран от инвеститори трети страни (частни сертификати за участие), в размер 224 милиона евро. Според предоставената от Германия информация Genussrechte и частните сертификати за участие са равнопоставени. Негласните влогове са с по-нисш ранг и от двата вида сертификати. Както е показано на таблица 3 по-долу, от 2008 г. насам не са извършвани плащания на купони по хибриди. През 2008 г. и 2009 г. Genussrechte участват в загубите в размер на 57,4 милиона евро. Негласните влогове и частните сертификати участват в загубите през 2009 г. Считано от 2010 г. хибридните инструменти ще бъдат допълнени и от 2011 г. кумулативните отложени плащания на купони ще бъдат наваксани до 2012 г. През 2013 г. всички хибриди ще бъдат допълнени, всички отложени плащания на купони ще бъдат наваксани и по всеки инструмент ще бъде заплатен пълен купон. Предвид факта, че плащания на купони се извършват при положителен резултат или на отчета за приходите и разходите или на баланса, Sparkasse KölnBonn няма никакво основание да спре плащанията на купони, ако функционира рентабилно и всяко едно намаляване на капитала е било възстановено.
Таблица 3
Разпределение на печалбата на Sparkasse KölnBonn през периода 2009-2014 г. (основен сценарий)
2008 r.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Печалба преди данъчно облагане
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Разпределение на печалбата според капиталовите инструменти
Държавни сертификати за участие
Поемане на загубата
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Частни сертификати за участие
Поемане на загубата
0
12,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Негласни влогове
Поемане на загубата
0
19,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Германия е поела ангажимент Банката да не извършва никакви плащания на купони по хибридния капитал, притежаван от частни инвеститори, освен плащанията, които е задължена да извърши по договор (вж. приложение I, точка 7).
4.6. WestLB
(44)
Друга причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn беше нейното участие в WestLB. В миналото Sparkasse KölnBonn е реализирала загуби в размер на […] милиона евро, тъй като, в качеството си на член на регионалната асоциация на спестовните банки, тя е правила вноски в резервния фонд, създаден от асоциацията на спестовните банки като „предпазна мрежа“ за нейните членове и Landesbanks. В контекста на оздравяването на WestLB през 2008 г. се е наложила намесата на фонда. Останалата експозиция на риск е свързана с непрякото дялово участие на Sparkasse KölnBonn в WestLB и оставащата непряка отговорност за „лошата“ банка на WestLB чрез RSGV.
(45)
Въпреки че Sparkasse KölnBonn не е инвестирала пряко в WestLB, тя има експозиция на дял в последното, притежаван от RSGV, в което Sparkasse KölnBonn притежава пряк дял от около 19 %. Според предоставената от Германия информация рискът някакво понижение на балансовата стойност на RSGV, дължащо се на WestLB, да окаже въздействие върху Sparkasse KölnBonn е силно ограничен. Първо, WestLB наскоро е било оценено от независима страна и неговата балансова стойност в счетоводните отчети на RSGV е била намалена съответно към 31 декември 2009 г. от първоначалната стойност от […] милиона евро на […] милиона евро към 31 декември 2009 г. Следователно непрекият дял на Sparkasse KölnBonn в WestLB понастоящем възлиза на приблизително […] милиона евро. Освен това, поради факта че Sparkasse KölnBonn има експозиция на WestLB само чрез нейния дял в RSGV, единствено истинската стойност на последното е от значение за Sparkasse KölnBonn. Тя се влияе не само от стойността на WestLB, но също така от други дъщерни дружества и инвестиции, притежавани от RSGV. Оценката на другите дъщерни дружества на RSGV, направена в края на 2009 г., разкри значителни латентни резерви, които биха били достатъчни да покрият дори евентуалния най-неблагоприятен сценарий - пълно отписване на WestLB.
(46)
Задължението на Sparkasse KölnBonn за вноски [в …], създадено с цел покриване на евентуални загуби на наскоро създадената „лоша“ банка на WestLB, възлиза на […] милиона евро за период от 25 години. Въпреки това този ангажимент няма да окаже въздействие върху възможността на Банката да изпълнява нейните нормативни изисквания в бъдеще, тъй като вноските [в …] ще се правят само от бъдещите печалби.
4.7. Частично ранно излизане от кризата
(47)
Германия е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn да върне част от получения капитал по-рано от предвиденото в условията на инструментите (вж. приложение I, точка 27). Връщането ще започне от 2011 г. и ще се осъществи в две стъпки.
(48)
Първата стъпка се състои в продажбата на транш от 150 милиона евро […] на Zweckverband. Операцията и по-специално равнището на покупната цена няма да са по-изгодни за Förderungsgesellschaft, отколкото ако е запазило инструмента (22). След това Zweckverband ще преобразува Genussrechte, които понастоящем се признават за капитал от втори ред, в капиталови инструменти от първи ред. По-специално новият инструмент ще бъде субординиран, няма да подлежи на обратно изкупуване за най-малко 30 години и ще има некумулативни плащания на купони. Тази стъпка ще доведе до подобряване на съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn с [0,8-1,0] %.
(49)
Увеличаването на съотношението на капитала от първи ред позволява осъществяването на втората стъпка, която представлява обратното изкупуване от страна на Sparkasse KölnBonn на оставащия транш от Genussrechte, притежавани от Förderungsgesellschaft, през 2011 г. с номинална стойност 150 милиона евро. Като цяло и двете стъпки ще доведат до намаляване на съотношението на капитала от втори ред с [0,5-1,0] %. Освен това RSGV или друг член на сектора на спестовните банки ще изкупи на пазарна цена дяловете на Sparkasse KölnBonn в две свързани със спестовните банки […] (23) и […]. Продажбата на непреките дялове в двете дружества ще доведе до допълнително намаление от [0,2-0,5] % на общите активи на Банката. Продажбата на двете дружества е тясно свързана с връщането на втория транш от Genussrechte, тъй като RSGV ще закупи двете дружества с постъпленията от продажбата на Genussrechte.
5. ОСНОВАНИЯ ЗА СТАРТИРАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО МЯРКАТА ЗА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(50)
Комисията напомня, че в този случай е открила официална процедура по разследване на мярката за рекапитализацията по отношение на нейната съвместимост с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС (24) като помощ за преструктуриране на 4 ноември 2009 г.
(51)
Освен това Комисията изрази съмнения относно това дали е гарантирано подходящо споделяне на тежестта във всички случаи и дали нарушаването на конкуренцията е било ограничено, както се изисква съгласно правилата за държавна помощ (параграф 50 от Решението за откриване).
(52)
Накрая, предвид несигурността относно това дали затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат на инвестиционни решения, взети доста преди кризата, или по-скоро на самата криза, Комисията не стигна до заключение относно това дали мерките за рекапитализация биха попаднали в приложното поле на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС или на член 107, параграф 3, буква в от ДФЕС. Комисията реши да продължи с разследването на фактите, за да определи подходящото правно основание, което следва да бъде приложено, като заеме позиция на по-късен етап от процеса.
6. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(53)
Комисията отбелязва, че не са получени мнения от заинтересовани трети страни по отношение на Решението за откриване, свързано с мярката за рекапитализация.
7. МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ
(54)
Германия отбеляза, че е направила преглед на решението на Комисията от 4 ноември 2009 г., в което Комисията е решила да открие процедурата, установена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Тя уведоми Комисията, че поддържа своето мнение, че мерките за рекапитализация, получени от Sparkasse KölnBonn под формата на негласни влогове и сертификати за участие в края на 2008 г. и началото на 2009 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Германия счита, че мерките са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика в съответствие с представената обосновка преди Решението за откриване (вж. параграфи 24-28 от Решението за откриване).
(55)
Германия не се съгласи с оценката на Комисията, че към момента на прилагане на мерките за рекапитализация, т.е. края на 2008 г./началото на 2009 г., пазарът на хибридни инструменти е бил в пълно затишие (25). По-специално Германия не е съгласна със заключението на Комисията, че никой инвеститор или собственик при условията на пазарна икономика не би се обвързал с такава инвестиция в посочения момент, дори на по-висока цена (вж. параграф 38 от Решението за откриване). Германия твърди, че пазарните промени не са засегнали Sparkasse KölnBonn, която е могла да емитира подчинен дълг, както през последните четири месеца на 2008 г. (в общ размер [10-15] милиона евро), така и през първото тримесечие на 2009 г. (в общ размер [35-40] милиона евро) на траншове от по няколко стотин хиляди евро.
(56)
Накрая Германия възрази на твърдението, че рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn от Förderungsgesellschaft включва някакви държавни ресурси.
(57)
Германия обаче изрази своята увереност, че, ако Комисията потвърди своята предварителна оценка по отношение на характера на държавна помощ на рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, мерките биха били съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(58)
Германия заяви, че планът за преструктуриране отговаря на всички условия, посочени в Съобщението на Комисията от 23 юли 2009 г. относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (26) („Съобщение относно преструктурирането“).
(59)
Според мнението на Германия планът за преструктуриране гарантира, че в дългосрочен план жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn е възстановена, че Sparkasse KölnBonn осигурява достатъчно собствено участие в разходите за преструктуриране и нарушенията на конкуренцията са ограничени от съществени структурни и поведенчески мерки.
(60)
Поетите ангажименти от Германия са посочени в приложения I-III и представляват неразделна част от настоящото решение. С цел да се гарантира изпълнението на ангажиментите ще бъде назначен контролиращ управител. Процедурата по назначаване и отговорностите на контролиращия управител са посочени в приложение II. Освен това Германия се е ангажирала със срок за извършване на продажбите (вж. приложение I, точки 10 и 13). В случай че съгласуваният срок за извършване на продажбите не бъде спазен, ще бъде назначен управител по продажбите, който ще изпълнява задълженията си в съответствие с условията, посочени в приложение III.
8. ОЦЕНКА
8.1. Съществуване и размер на помощ
(61)
Комисията трябва да прецени дали въпросните мерки представляват държавна помощ. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(62)
В Решението за откриване (раздел 5.1) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ. Комисията не може да се съгласи с обосновката на Германия, според която мерките не представляват помощ, доколкото условията и на двата инструмента отговарят на това, което един инвеститор при условията на пазарна икономика би приел. Дори ако възнаграждението и по двата инструмента отговаря на лихвата, заплащана по съпоставими инструменти до началото на 2008 г., то е било твърде ниско в случая на Sparkasse KölnBonn, предвид високия риск в резултат на липсата на доходност на Банката. Дори към момента на рекапитализацията пазарът на хибридни инструменти е бил в пълен застой. Следователно, в контекста на настоящия случай и по-специално пазарната ситуация, Комисията не би могла да приеме аргумента, че инвеститор в условията на пазарна икономика би направил инвестицията във въпросния момент, да не говорим за инвестиране при равни условия.
(63)
Разследването не стигна до никаква информация, която би променила тази оценка. Емисиите на подчинен дълг от страна на Sparkasse KölnBonn в края на 2008 г. и през първото тримесечие на 2009 г. не осигуряват надеждно доказателство, че пазарите на хибридни инструменти са били активни, поради твърде ограничения брой свързани отделни траншове. Траншове на хибридни инструменти на стойност няколко стотин хиляди евро представляват много по-различно ниво на риск от това на инструмент с номинална стойност 150 милиона евро и следователно е много по-лесно да бъдат поети от частните пазари. Следователно Комисията поддържа своето мнение, че никой инвеститор при условията на пазарна икономика не би придобил емисия на хибридни инструменти с подобна големина и характеристики като мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn към въпросния момент.
(64)
По отношение на характера на ресурсите, използвани от Förderungsgesellschaft за рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, Комисията напомня, че вече е установила в нейната практика, че средствата, предоставени от RSGV, представляват ресурси, които пряко или непряко са контролирани от публични органи (27). Комисията счита, че това се отнася също така за Förderungsgesellschaft, което е изцяло притежавано дъщерно дружество на RSGV. Следователно тези ресурси са държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(65)
В светлината на горното Комисията потвърждава предварителното заключение, до което е стигнала в Решението за откриване, че мерките за рекапитализация в полза на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(66)
Освен това Комисията отбелязва, че мерките за помощ за оздравяване са преобразувани в помощ за преструктуриране, която отново осигурява предимство за Банката. Мерките са позволили на Банката да получи финансиране в ситуация, в която тя е била неспособна да набере капитал на пазара, особено в условията на финансова и икономическа криза. Това дава на Банката икономическо предимство и засилва нейната позиция в сравнение с тази на нейните конкуренти в Германия и в други държави-членки, които не са получили същата подкрепа. Следователно мерките трябва да се разглеждат като способни да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки.
(67)
Елементът на помощта в капиталовите инжекции възлиза на 650 милиона евро и представлява 3,3 % по отношение на рисково претеглените активи на Банката (края на 2008 г.).
8.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
8.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта
(68)
В своето решение за откриване от 4 ноември 2009 г. Комисията не стигна до заключение относно съответното правно основание за анализа на мерките за рекапитализация. Въз основа на наличната към съответния момент информация, решенията за инвестиране в проекти за регионално развитие, взети през периода, доста преди финансовата криза, изглежда представляват основната причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn. Тъй като кризата явно само е изострила съществуващите проблеми на Банката, прилагането на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС не беше изключено. От друга страна, датата на осъществяване на мерките за рекапитализация в разгара на финансовата криза и банковата практика на Комисията в условия на финансова криза предположиха прилагането на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(69)
Освен това, дори предишни решения да са се позовавали на Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (28) („Насоки за преструктуриране“), Комисията е разяснила в точка 49 от Съобщението относно преструктурирането, че цялата помощ, нотифицирана на Комисията преди 31 декември 2010 г., ще бъде оценявана като помощ за преструктуриране на банки в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, а не с Насоките за преструктуриране.
(70)
Предвид продължаващата чувствителност на банковия сектор в Германия, Комисията стига до заключението, че потенциалното ликвидиране на една от най-големите спестовни банки в Германия поради […] би оказало отражение върху цялата система и следователно би застрашило финансовата стабилност в Германия.
(71)
Следователно подходящото правно основание за оценка дали получената помощ от Sparkasse KölnBonn е съвместима с вътрешния пазар като помощ за преструктуриране с цел запазване на финансовата стабилност е член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8.2.2. Съвместимост на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар
(72)
В съответствие със Съобщението относно преструктурирането, първо, планът за преструктуриране трябва да покаже, че процесът на преструктуриране, през който преминава получателя на държавната помощ, е подходящ за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Второ, размерът на помощта трябва да бъде ограничен до необходимия минимум и както получателя, така и притежателите на неговия капитал следва да участват в преструктурирането със свои собствени ресурси във възможно най-голяма степен. Трето, трябва да има мерки за ограничаване на нарушението на конкуренцията, създадено от изкуственото подпомагане на пазарната сила на получатела, и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Накрая трябва да бъдат решени определени въпроси, свързани с наблюдението и процедурите.
i) Възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план
(73)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането Германия представи всеобхватен и подробен план за преструктуриране, който предоставя пълна информация за бизнес модела. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката.
(74)
Що се отнася до бизнес модела, Sparkasse KölnBonn възнамерява да се съсредоточи върху традиционните бизнес дейности на регионална спестовна банка. Тя ще предоставя пълната гама от банкови продукти на дребно за основните клиентски сегменти в региона на Кьолн и Бон: физически лица, МСП, както и по-малки корпоративни клиенти и институционални клиенти, намиращи се в региона. В резултат на това Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху нейната законоустановена дейност и ще трупа капитал от своята основна компетентност, като същевременно се оттегли от онези области, които са причина за нейните финансови затруднения. По-специално Sparkasse KölnBonn преустановява търгуването със собствен капитал, всички дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, и инвестиции в портфейлите от SAA и ABS. Комисията счита, че новият бизнес модел на Банката е жизнеспособен и устойчив в дългосрочен план.
(75)
Затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат главно на три дейности: i) проекти за регионално развитие; ii) инвестиции в портфейлите от ABS и SAA; и iii) инвестицията на Банката в WestLB.
(76)
Още през 2008 г. Sparkasse KölnBonn стартира продажбата или ликвидацията на дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, свързани с регионалното развитие. Пълното преустановяване на тези дейности представлява необходима и подходяща мярка за отстраняване на опасенията на Комисията, тъй като продажбите определят горна граница на всички бъдещи загуби или експозиция на риск, произтичащи от дъщерните дружества. Освен това мярката освобождава капитал, както и управленски капацитет, които може да бъдат отново използвани в основната дейност на Банката. При това продажбите ще намалят баланса на Банката с около [180-230] милиона евро ([0-2] %) (29).
(77)
Тъй като дейностите на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, се състоят главно в строителство на недвижими имоти и свързани с недвижими имоти услуги, Комисията не счита, че прилагането на Съобщението относно обработването обезценените активи в банковия сектор на Общността (30) („Съобщение относно обезценените активи“) е необходимо или подходящо в този случай. Балансовите стойности на тези дъщерни дружества са били отписани в значителна степен през изминалите години, за да се приведат в съответствие с техните пазарни стойности. Следователно не се очакват значителни бъдещи загуби за Банката вследствие на продажбата на дъщерните дружества. Освен това ангажиментът на Германия, че Банката ще продава според пазарната стойност, която ще бъде определена от независим експерт, гарантира, че в операциите няма да бъде включена допълнителна държавна помощ.
(78)
Друг източник на проблеми за Банката бяха портфейлите от ABS и SAA. Тези инвестиции вече значително са намалени. Sparkasse KölnBonn ще се оттегли напълно от тези портфейли до края на 2014 г. Поради факта, че тези инвестиции са извън обхвата на новия бизнес модел на Банката, оттеглянето от тези портфейли представлява необходима стъпка за изпълнението на стратегията на Sparkasse KölnBonn. Настоящите балансови стойности на останалите активи в портфейлите от ABS и SAA като цяло отговарят на техните пазарни стойности. Следователно останалата експозиция на риск, произтичаща от тези портфейли, е ограничена и не засяга жизнеспособността на Банката.
(79)
Накрая останалата експозиция на Банката - WestLB, която в миналото е довела до загуби за Sparkasse KölnBonn в размер на […] милиона евро, е с ограничен размер и е компенсирана от резерви в инвестиционния портфейл на RSGV. Освен това вноските на Банката [в …] ще се извършват само от бъдещите нетни печалби. Следователно задължението на Sparkasse KölnBonn да участва [в …] няма да застраши жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. В допълнение Комисията счита за положителен факта, че вноските на Банката са дължими едва след възстановяване на държавния капитал в съответствие с условията на рекапитализацията.
(80)
Комисията отбелязва, че Банката вече е разгледала и в бъдеще ще обръща внимание на слабостите в нейното корпоративно управление. Промяната в структурата на акционерите и въвеждането на гласуването с квалифицирано мнозинство в светлината на сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г. гарантират, че политическите интереси на собствениците няма да вземат връх над икономическите интереси на Банката. Освен това промяната в структурата и големината на органите на Sparkasse KölnBonn, както и на процеса на вземане на решения, води до подобрена отчетност на висшето ръководство. По-малкото разделени отговорности, както и по-големият дял на персонала, който не е политически ангажиран, т.е. [външни …] експерти в органите на Банката, ще увеличи прозрачността и ефективността на процеса на вземане на решения. Заедно с промяната на акционерната структура, тези мерки са насочени към източниците на затрудненията на Sparkasse KölnBonn, тъй като те свеждат до минимум риска, че Sparkasse KölnBonn ще се обвърже в проекти по политически съображения, които противоречат на икономическите интереси на Банката. Освен това независимостта на управлението на Банката изглежда достатъчно застъпена в съществуващото законодателство. Фактът, че Sparkasse KölnBonn е предоставила доказателства, че след 2004 г. Банката не се е обвързвала с нови проекти на политическа основа, показва, че прилаганите мерки са ефективни. Като цяло новият кодекс за корпоративно управление съответства на постигнатото в съпоставими случаи (31). Следователно вече направените промени в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn, както и тези, за които е поет ангажимент, могат да се считат за подходящи и достатъчни, за да допринесат за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(81)
Комисията счита, че планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn отговаря на изискванията, посочени в точка 9 и точки 12-15 от Съобщението относно преструктурирането, а именно че планът за преструктуриране следва да покаже също така как Банката възможно най-скоро ще възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план без държавна помощ. По-специално Банката следва да може да генерира подходяща възвръщаемост на нейния капитал, като същевременно покрива всички разходи за нейната обичайна дейност и спазва съответните регулаторни изисквания.
(82)
Първо, Sparkasse KölnBonn е предоставила финансови прогнози за периода 2008-2014 г., в които се дава информация за приходите, разходите, обезценките, печалбите и капиталовата позиция на Банката. Комисията счита, че предоставените прогнози при основния сценарий са базирани на разумни основни макроикономически допускания. Банката очаква отново да генерира печалби през 2010 г. и непрекъснато да подобрява своите годишни резултати през целия период на преструктуриране. Освен това през 2014 г. ROE ще достигне равнище от [9-10] %, което изглежда подходящо равнище на възвръщаемост за банка на дребно при нормални пазарни условия. Освен това, считано от 2013 г., Sparkasse KölnBonn напълно ще възстанови мерките за помощ. Съотношенията на капитала на Банката остават доста над минималните нормативни изисквания, като съотношението от първи ред ще се подобри от 6,1 % през 2009 г. на [8-9] % през 2014 г.
(83)
Второ, Sparkasse KölnBonn показа, че може да издържи на сценарий с неблагоприятни пазарни условия. Допусканията в сценария с неблагоприятни пазарни условия са оценени като уместни. Поради факта, че сценарият с неблагоприятни пазарни условия показва, че Sparkasse KölnBonn ще надвиши нейните нормативни капиталови изисквания, може да се счита, че Банката отговаря на изискванията на параграф 13 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това анализът на чувствителността показва, че Банката може да устои на значителна промяна в лихвените проценти в бъдеще.
(84)
Накрая Sparkasse KölnBonn представи стратегия за частично ранно излизане от кризата. Частичното връщане на държавния капитал би трябвало да бъде възможно без да се намалява капиталовата основа на институцията, тъй като според прогнозите съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn ще достигне [6-7] % през 2010 г. и след това ще надвиши това равнище при основния сценарий и също ще остане над нормативния минимум в сценария с неблагоприятни пазарни условия в плана за преструктуриране. Частичното ранно излизане от кризата не е свързано с допълнителна помощ нито за Sparkasse KölnBonn, нито за други дружества, които са част от операцията. Първо, поради определянето на покупната цена, която следва да бъде заплатена за първия транш Genussrechte от 150 милиона евро, която е почти равна на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента, в крайна сметка Förderungsgesellschaft няма да бъде по-облагодетелствано. Второ, операцията се осъществява между две публични дружества. Освен това, поради факта, че инструментът, който предстои да бъде преобразуван в капитал от първи ред, вече се определя като помощ и Sparkasse KölnBonn ще заплати същото възнаграждение на Zweckverband след преобразуването, Комисията не счита, че в преобразуването е обвързана някаква допълнителна помощ. Накрая обратното изкупуване от Sparkasse KölnBonn на втория транш от 150 милиона евро също ще бъде почти равно на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента.
(85)
Вследствие на това Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Sparkasse KölnBonn, изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност и с това се намаляват съмненията, изразени в Решението за откриване.
ii) Собствен принос/споделяне на тежестта
(86)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира ограничаването на помощта до необходимия минимум. Това предполага, че банките ще използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, като например продават активи, а акционерите, по възможност, следва да поемат загубите на банката. Мерките, за които е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn, гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктурирането на частни инвеститори, които притежават хибриден капитал на Банката.
(87)
Планът за преструктуриране не съдържа никакви елементи, които предполагат, че помощта надвишава средствата, изисквани за покриване на разходите, направени с оглед възстановяване на жизнеспособността. Получената помощ е необходима, за да се гарантира, че Sparkasse KölnBonn ще разполага с разумни капиталови буфери при основния сценарий и ще може да изпълни нормативните капиталови изисквания при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
(88)
По отношение на участието в разходите за преструктуриране чрез вътрешни ресурси, генерирани от Sparkasse KölnBonn, Комисията отбелязва, че Банката прилага мерки за намаляване на разходите. Мерките за намаляване на разходите ще доведат до намаляване на годишните разходи с [25-35] милиона евро до края на периода на преструктуриране, което представлява около [5-8] % от общите разходи през 2009 г.
(89)
Освен това продажбите на доходоносни дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, ще осигурят постъпления, които може да бъдат използвани за финансиране на разходите по преструктурирането.
(90)
Банката няма право да спира или забавя плащането на купони по хибридни инструменти, ако реализира печалба през дадена година. Въпреки това притежателите на хибридни инструменти, доколкото е възможно, също участват в покриването на претърпените от Sparkasse KölnBonn загуби, тъй като плащането както на купони, така и на главници по хибридния капитал е било спряно или те са участвали в поемането на загубите на Sparkasse KölnBonn. Следователно Комисията счита, че е гарантирано максималното възможно споделяне на тежестта от частните инвеститори в хибридни инструменти на Банката и, следователно, са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането за участие в разходите за преструктуриране от страна на частните инвеститори.
(91)
Точка 24 от Съобщението относно преструктурирането гласи, че адекватното възнаграждение за държавния капитал също представлява средство за постигане на споделяне на тежестта. В това отношение Комисията счита, че равнището на възнаграждението, определено в условията на мерките за рекапитализация, е подходящо в съчетание с останалите гореописани мерки за споделяне на тежестта. Прогнозните печалби ще дадат възможност на Банката да възстанови държавния капитал и да заплати спрените купони в съответствие с условията на рекапитализацията, считано от 2011 г. - за Genussrechte и от 2013 г. - за негласните влогове, след като бъде допълнен номиналния капитал на инструментите. Следва да се отбележи, че лихвата по Genussrechte, притежавани от държавата, е кумулативна за [2-6] години, а намалението на капитала вследствие поемането на загуби следва да бъде допълнено и при двата инструмента за рекапитализация. Следователно, според финансовите прогнози в основния сценарий, неплатената лихва по Genussrechte и намалената главница по двата инструмента впоследствие ще бъдат възстановени на държавата.
(92)
В светлината на горното Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Германия, предвижда достатъчен собствен принос към преструктурирането и следователно намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
iii) Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(93)
Съобщението относно преструктурирането изисква плана за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Освен това те следва да решават проблеми, свързани с моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентно поведение.
(94)
Пакетът от мерки в достатъчна степен решава проблема с моралния риск. Sparkasse KölnBonn е решена да извърши цялостна продажба на доходоносни странични дейности. Те включват дела в […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и Neue Leben Pensionsverwaltung AG, които са значителни […] на Sparkasse KölnBonn.
(95)
Германските органи са предоставили подробен график със срокове за извършване на планираните продажби и са решени да назначат контролиращ управител, за да се гарантира своевременното изпълнение на ангажиментите. Ако съгласуваните срокове не бъдат спазени, за продажбите ще бъде назначен управител по продажбите.
(96)
Преструктурирането на Банката включва намаление на присъствието на Sparkasse KölnBonn в определени клиентски сегменти. Тези мерки ще позволят на конкурентните достъп до част от големите корпоративни и институционални клиенти на Банката. Тъй като това основно засяга големи структури, които като цяло имат достъп до капиталови пазари, Комисията счита, че рискът от отрицателно въздействие на тази мярка върху реалната икономика е пренебрежимо малък.
(97)
Освен това, вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране, Sparkasse KölnBonn ще намали своите общи активи с [15-20] % от гледна точка на RWA ([15-20] % от гледна точка на общи активи) на формална база и с [10-15] % при включване на бъдещ растеж (5 % от гледна точка на общи активи). Намалението ще се дължи главно на оттеглянето от инвестициите в SAA и ABS, прекратяване на търгуването със собствен капитал ([6-8] % от гледна точка на RWA, [6-8] % от гледна точка на общи активи) и намалението на големи експозиции на кредит и кредитни линии за институционални клиенти (RWA: [5-7] %, общи активи: [5-7] %).
(98)
С оглед на размера на помощта в настоящия случай (3,3 % от RWA), тези мерки могат да се считат за достатъчни и пропорционални от гледна точка на намаляването на големината на Банката и обхвата на дейността ѝ. Sparkasse KölnBonn действа само в региона на Кьолн и Бон, където пазарната ѝ позиция е значителна ([18-23] % - [30-35] % в зависимост от продукта), но не и господстваща. Освен това Банката не заема лидерска позиция по отношение на цените в сегмента на своята основна дейност. По тази причина допълнителните мерки, целящи по-нататъшното намаляване на пазарния дял на Банката в нейния основен пазар на дребно, не изглеждат подходящи в случая на Sparkasse KölnBonn. Първо, Комисията отбелязва, че не основната дейност е източник на затрудненията на Банката. Освен това Германия е предоставила достатъчни доказателства, показващи, че прилагането на такива мерки би било трудно и непропорционално скъпо, като по този начин ще бъде отрицателно засегната способността за реализиране на основните доходи на Банката, което ще представлява заплаха за жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. Още повече такива мерки биха засегнали неблагоприятно сегментите на основна дейност на Sparkasse KölnBonn - МСП и частни клиенти - които обаче не са източникът на затрудненията на Банката. Накрая, предвид ограничените алтернативни източници на финансиране за тези групи клиенти и практиката на Комисията, целяща да се запази кредитирането на реалната икономика, Комисията счита, че допълнителното ограничаване на обхвата от дейности на Sparkasse KölnBonn би засегнало нейната основна дейност и, следователно би било в ущърб както на Банката, така и на пазарите, които тя обслужва.
(99)
Комисията отбелязва също така ангажиментите за поведение, поети от Sparkasse KölnBonn и Германия. Тези ангажименти включват забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и забрана за рекламиране на държавната подкрепа, като по този начин не се дава възможност на Sparkasse KölnBonn да използва помощта за финансиране на антиконкурентно пазарно поведение. В съответствие с точка 40 от Съобщението относно преструктурирането забраната за придобиване осигурява допълнителна гаранция, че държавната помощ няма да се използва за придобиване на конкуренти.
(100)
Въз основа на горното Комисията счита, че мащабът и характерът на предложените от Sparkasse KölnBonn мерки са достатъчни и подходящи за справяне с всички нарушения на конкуренцията. Следователно планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането от гледна точка на жизнеспособност, споделяне на тежестта и мерки за намаляване на нарушенията на конкуренцията и, следователно, той намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
8.2.3. Мониторинг
(101)
Съгласно раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането се изискват редовни доклади, които да позволяват на Комисията да проверява правилното прилагане на плана за преструктуриране. Германия ще назначи контролиращ управител, който ще представя шестмесечни доклади за контрола. Първият доклад следва да бъде представен през февруари 2011 г. Следователно Комисията счита, че надлежният контрол на изпълнението на плана за преструктуриране е гарантиран.
(102)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, посочен в глава 4 от настоящото решение, е съвместим с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(103)
Заключението на Комисията е, че мерките за преструктуриране са уместни, за да се даде възможност на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план, достатъчни - по отношение на споделянето на тежестта и подходящи и пропорционални, за да се компенсират нарушаващите пазара въздействия на въпросните мерки за помощ. Следователно тя счита, че представеният план за преструктуриране изпълнява критериите на Съобщението относно преструктурирането и, следователно, мерките за преструктуриране могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. По тази причина мерките за предоставяне на капиталова инжекция може да бъдат одобрени в съответствие с плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Помощта за преструктуриране, предоставена на Sparkasse KölnBonn от нейните акционери публични органи, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Помощта е съвместима с вътрешния пазар, което подлежи на прилагането на плана за преструктуриране и на изпълнението на ангажиментите, посочени в приложения I, II и III.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 29 септември 2010 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 29 settembre 2010
relativa all’aiuto di Stato C 32/09 (ex NN 50/09) a cui la Germania ha dato esecuzione a favore della ristrutturazione della Sparkasse KölnBonn
[notificata con il numero C(2010) 6470]
(Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2011/526/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
dopo aver invitato gli Stati membri e gli altri interessati a formulare osservazioni a norma delle suddette disposizioni (1),
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
(1)
La Germania ha notificato le misure in oggetto il 21 ottobre 2009.
(2)
Nella sua decisione del 4 novembre 2009 (2) (di seguito la «decisione di avvio del procedimento») la Commissione è giunta alla conclusione preliminare che le misure di ricapitalizzazione a favore della Sparkasse KölnBonn (di seguito «Sparkasse») configurano un aiuto di Stato; la Commissione ha inoltre sollevato la questione della compatibilità delle misure a favore della Sparkasse con il mercato interno ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, del TFUE. La Commissione ha altresì invitato la Germania a presentare un piano di ristrutturazione.
(3)
Con la decisione di avvio del procedimento, in data 6 gennaio 2010, pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea tutti gli interessati sono stati invitati a presentare le proprie osservazioni.
(4)
In data 11 febbraio 2010, la Germania ha trasmesso il piano di ristrutturazione per la Sparkasse KölnBonn che è stato oggetto di discussioni nel quadro di diverse riunioni e teleconferenze nel periodo tra dicembre 2009 e settembre 2010.
(5)
In data 15 gennaio 2010, 10, 12 e 24 febbraio 2010, 10 e 26 marzo 2010, 21 e 28 maggio 2010, 8 e 11 giugno 2010, 23 luglio 2010, nonché 10 e 23 agosto 2010, la Germania ha trasmesso ulteriori informazioni e aggiornamenti in merito al piano di ristrutturazione. La versione definitiva del piano di ristrutturazione è stata notificata il 1o settembre 2010.
2. DESCRIZIONE DELL’ISTITUTO FINANZIARIO BENEFICIARIO
(6)
La Sparkasse KölnBonn è una cassa di risparmio tedesca, nata nel 2005 dalla fusione della Stadtsparkasse Köln e della Sparkasse Bonn, i cui soci responsabili (organismi pubblici responsabili della rispettiva cassa di risparmio, di seguito i «titolari») erano il comune di Colonia e il comune di Bonn. I comuni di Colonia e di Bonn detengono rispettivamente una partecipazione indiretta del 70 % e del 30 % del nuovo istituto finanziario. Dopo la fusione, il socio responsabile della Sparkasse è lo Zweckverband Sparkasse KölnBonn (di seguito «Zweckverband»), un organismo di diritto pubblico il cui capitale è detenuto al 70 % dal comune di Colonia e al 30 % dal comune di Bonn.
(7)
Alla fine del 2008 la Sparkasse era la seconda cassa di risparmio della Germania, con un bilancio patrimoniale pari a 31 miliardi di EUR. All’epoca, la Sparkasse aveva ottenuto da Moody’s un rating di Aa2. Il 15 marzo 2010 il rating è stato abbassato a A1.
(8)
La Sparkasse offre servizi bancari a privati (attività bancaria al dettaglio) e imprese (cessione di credito alle imprese). Inoltre, essa opera a livello regionale in settori quali il finanziamento di progetti, i mercati dei capitali e in altri ambiti del settore finanziario, come l’amministrazione patrimoniale.
(9)
La Sparkasse presta i propri servizi soltanto nell’area economica di Colonia-Bonn, dove nel 2008 deteneva una quota del mercato nel settore dei depositi relativi ai clienti privati pari a circa il [30-35] (3) %; nello stesso anno la quota di mercato nel settore dei prestiti a clienti privati ammontava al [20-25] % circa e quella relativa al credito alle imprese era del [15-20] % (4).
3. LE MISURE DI AIUTO
(10)
La dotazione di capitale della Sparkasse è stata rafforzata con un totale di 650 milioni di EUR mediante:
i)
l’emissione di titoli partecipativi (Genussrechte) a fine 2008; e
ii)
la partecipazione tacita (Stille Einlage) all’inizio 2009.
3.1. Titoli partecipativi
(11)
Nel dicembre 2008 la Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (di seguito «Förderungsgesellschaft») ha sottoscritto titoli partecipativi nominativi della Sparkasse per un importo pari complessivamente a 300 milioni di EUR (in due tranche pari rispettivamente a 150 milioni di EUR).
(12)
La Förderungsgesellschaft è una controllata al 100 % di Rheinische Sparkassen- und Giroverband (Associazione delle banche di risparmio e dei loro istituti centrali della Renania, di seguito «RSGV»). L’RSGV è un organismo di diritto pubblico, essendo l’associazione di rappresentanza delle casse di risparmio con sede in Renania e quindi, in ultima istanza, il rappresentante degli organismi di diritto pubblico e dei loro titolari (pubblici). Lo scopo della Förderungsgesellschaft è, come si legge nel suo statuto, la promozione delle casse di risparmio appartenenti all’RSGV. La Förderungsgesellschaft può rafforzare il capitale delle casse di risparmio esclusivamente al fine di promuovere l’attività di concessione di prestiti e può accendere prestiti.
(13)
La cedola dei titoli partecipativi è pari all’8 %. La loro scadenza è fissata al 31 dicembre 2013. Secondo le norme prudenziali, tali titoli corrispondono a fondi propri di classe 2 (fondi propri supplementari).
(14)
I titoli partecipativi partecipano alle perdite d’esercizio proporzionalmente al rapporto esistente fra il capitale costituito da titoli partecipativi e i restanti fondi propri partecipanti alle perdite e godono di un […] diritto al pagamento posticipato, il che significa che i pagamenti non corrisposti relativamente ai titoli partecipativi devono essere effettuati entro [2-6] anni dalla loro scadenza. Lo stesso dicasi per i pagamenti a reintegro di un’eventuale riduzione dell’importo nominale dei titoli partecipativi a causa di una perdita.
(15)
Per finanziare i titoli partecipativi, la Förderungsgesellschaft ha acceso due prestiti presso […]. Tali prestiti prevedono un tasso fisso annuo pari al [4-5] % per tutta la durata dei titoli partecipativi. L’RSGV garantisce per tali prestiti nei confronti della […] e riceve in cambio dalla Förderungsgesellschaft una remunerazione della garanzia pari all’[1,8-2,5] %.
3.2. Partecipazione tacita
(16)
Il 2 gennaio 2009 e il 27 febbraio 2009 la Sparkasse e lo Zweckverband hanno sottoscritto contratti sulla costituzione di una partecipazione tacita per un importo pari complessivamente a 350 milioni di EUR; la prima tranche, ammontante a 300 milioni di EUR è stata versata il 2 gennaio 2009; la seconda, per 50 milioni di EUR, il 1o aprile 2009. La partecipazione tacita è un meccanismo che non conferisce diritti di voto all’investitore, ma che gli permette di ricevere una remunerazione. La partecipazione tacita è di durata illimitata ed è riconosciuta presso la Sparkasse come capitale di classe 1 (core capital). La partecipazione tacita è detenuta dallo Zweckverband.
(17)
Per finanziare la partecipazione tacita, lo Zweckverband ha contratto, per la prima tranche, un prestito pari a 300 milioni di EUR. Tale prestito viene erogato al 50 % da […] e al 50 % da […]. Lo Zweckverband corrisponde, per questo prestito, una remunerazione pari all’Euribor a 12 mesi più lo [0,7-1,1] %. La seconda tranche, ammontante a 50 milioni di EUR, è stata rifinanziata mediante ricorso ad un prestito erogato da […] che prevede una remunerazione pari all’EURIBOR più lo [0,7-1,1] %. Per quanto riguarda i prestiti dello Zweckverband, il comune di Colonia o quello di Bonn non hanno fornito garanzie particolari; tuttavia, lo statuto dello Zweckverband prevede che entrambi i comuni rispondano illimitatamente per le passività dello stesso.
(18)
La Sparkasse versa una remunerazione pari allo 7,25 % oltre l’Euribor a 12 mesi per la partecipazione tacita. L’entità di tale remunerazione è stata definita sulla base di una fairness opinion emessa dalla Deutsche Bank. I pagamenti relativi a tale remunerazione sono vincolati al conseguimento di un utile di bilancio e non sono quindi effettuati se per un dato esercizio la Sparkasse non registra un utile. Inoltre, il pagamento è escluso se la quota di capitale proprio alla scadenza risulta inferiore al 9 % e qualora, per l’esercizio in questione, il pagamento dovesse causare una perdita o aumentare le perdite dell’esercizio. In caso di mancato pagamento della remunerazione relativa alla partecipazione tacita non sussiste l’obbligo al pagamento posticipato degli importi non pagati. La partecipazione tacita partecipa inoltre ad eventuali perdite di bilancio proporzionalmente alla quota che costituisce rispetto all’intero capitale partecipante alla perdita.
4. IL PIANO DI RISTRUTTURAZIONE
(19)
Il piano di ristrutturazione prevede che la Sparkasse si conformi al modello commerciale previsto dallo statuto di una cassa di risparmio retail a vocazione regionale. Sulla base del piano, l’istituto finanziario dovrà incentrare la propria attività sui servizi tipici di una banca retail per i segmenti di clientela tradizionali, cioè clienti privati e PMI, abbandonando determinate attività, quali le operazioni per conto proprio e gli investimenti in prodotti strutturati, nonché cedere le controllate che non operano nel core business. Inoltre, la Sparkasse dovrà ridurre notevolmente i costi amministrativi.
4.1. Descrizione del piano di ristrutturazione
(20)
Il core business della Sparkasse sarà costituito da clienti privati, private banking, PMI, clienti aziendali e clienti istituzionali con sede nell’area economica di Colonia-Bonn. Per quanto riguarda il segmento dei clienti business, la Sparkasse si concentrerà su clienti con un fatturato annuale inferiore ai 250 milioni di EUR.
(21)
La Sparkasse ridurrà i maggiori impegni creditizi riducendo le linee di credito, tramite l’introduzione di ulteriori garanzie e mediante transazioni relative al rischio di credito con altri istituti finanziari. Per quanto riguarda il segmento dei clienti aziendali, la Sparkasse ha già potuto ridurre il proprio impegno creditizio di 551,5 milioni di EUR; entro la fine del 2013, si prevede di poter ridurre ulteriormente l’impegno creditizio che ammontava (nel 2008) a 2,8 miliardi di EUR di [0,9-1,1] miliardi di EUR. Inoltre sino a fine 2013 mediante gli stessi strumenti di capitale proprio (cfr. l’allegato I, punto 4) si prevede di ridurre l’impegno creditizio di [0,8-0,9] miliardi di EUR nei confronti di enti pubblici che non hanno sede nell’area di Colonia-Bonn.
(22)
La Sparkasse ha già ridotto le operazioni per conto proprio da 550 milioni di EUR agli attuali [20-23] milioni di EUR e cesserà definitivamente tali operazioni. La Sparkasse, che rinuncerà in futuro a qualsiasi attività per conto proprio, sta inoltre vagliando la possibilità di rinunciare al proprio stato di «Handelsbuchinstitut» (banca commerciale) e di svolgere le restanti attività per conto proprio, di portata limitata, come operazioni del portafoglio di negoziazione. Tali attività saranno circoscritte a taluni prodotti e non dovranno superare un determinato rischio di credito giornaliero (rischio di mercato [3-5] milioni di EUR; cfr. allegato 1, punto 2).
(23)
Una delle principali cause delle perdite contratte dalla Sparkasse nell’anno 2008 sono stati gli investimenti nei cosidetti portafogli ABS e SAA (asset allocation strategica - «SAA»). Con l’acquisto del portafoglio ABS la Sparkasse ha acquistato investimenti geograficamente diversificati (5) e prevalentemente con un rating AAA, tra cui RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) e CLO (10). Nei conti annuali di fine 2007 il valore del portafoglio ABS è stato pari a 1,05 miliardi di EUR. Il portafoglio SAA è costituito da un patrimonio di titoli diversificati gestiti da fondi speciali e comprende, tra l’altro, partecipazioni internazionali, REIT (11) e obbligazioni [tra cui anche titoli della classe High Yield (titoli ad elevato rendimento) e dei mercati emergenti]. Nei conti annuali di fine 2007, il valore di questo portafoglio è stato pari a 2,2 miliardi di EUR. Malgrado gli sforzi profusi dalla Sparkasse per diversificare maggiormente il portafoglio ABS e SAA, la crisi del mercato finanziario ha causato sensibili perdite di valore della consistenza di tali titoli. Nel 2008 la Sparkasse ha dovuto procedere a una svalutazione di 249 milioni di EUR (12) che è essenzialmente attribuibile a questi due portafogli; nel 2007 aveva già dovuto registrare una svalutazione pari a 108 milioni di EUR.
(24)
Dal piano di ristrutturazione della Sparkasse emerge che gli investimenti ABS e SAA non corrispondo al profilo di rischio di una tradizionale cassa di risparmio retail e al suo riorientamento strategico al core business. Di conseguenza, la Sparkasse ha deciso di cedere o ridurre completamente tale impegno entro il 2014. Nel marzo 2009 essa ha dimezzato i propri investimenti SAA per ridurre il rischio. Le ulteriori vendite effettuate nel 2009 hanno permesso una riduzione del portafoglio SAA a 468 milioni di EUR (al 30 settembre 2009). Gli effetti del restante portafoglio ABS (che al 30 settembre 2009 aveva un volume nominale pari a 970 milioni di EUR) sui conti annuali della Sparkasse vengono compensati nel 2010 da un corrispondente controllo del rischio e da garanzie. Nel periodo [2012-2014] la Sparkasse cederà anche il resto del portafoglio.
(25)
La Sparkasse ha avviato l’attuazione di un programma di riduzione dei costi di ampio respiro che prevede, tra l’altro, la riduzione dell’organico, l’ottimizzazione delle procedure interne e la chiusura di 22 (delle 131) filiali entro la metà del 2011. In tal modo, entro il 2014 le spese amministrative dovrebbero essere ridotte progressivamente del [5-8] % (13).
(26)
La Germania garantisce il rispetto da parte della Sparkasse dei vincoli relativi ai pagamenti delle cedole (allegato I, punto 7) e alla pubblicità (allegato I, punto 9), nonché i divieti di acquisizione (allegato I, punto 8) e di price leadership. Quest’ultimo divieto prevede che la Sparkasse non offra, sino alla fine 2014 depositi e finanziamenti nel settore dell’edilizia abitativa a prezzi inferiori a quelli praticati dal concorrente che propone i migliori prezzi fra i dieci principali concorrenti (sono determinanti, per quanto riguarda i depositi, le quote di mercato del mercato pertinente nell’area economica di Colonia-Bonn e, per i finanziamenti all’edilizia abitativa, le quote di mercato delle nuove operazioni nella Repubblica federale di Germania; cfr. allegato I, punto 5).
4.2. Ristrutturazione delle controllate
(27)
La Sparkasse intende ridurre la consistenza delle proprie controllate di un terzo. Al 31 dicembre 2008, nei conti annuali della Sparkasse il valore contabile delle imprese collegate ammontava a 635 milioni di EUR; [20-40] milioni di EUR sono già stati venduti o liquidati nel 2009 e sono previste ulteriori vendite per un volume pari a [180-250] milioni di EUR. L’obiettivo che persegue la Sparkasse è duplice, a seconda del tipo di controllata: in primo luogo, con la vendita di controllate (14) non appartenenti al core business, coinvolte in progetti di sviluppo a livello regionale o in progetti comunali o di edilizia popolare, si intende ridurre il rischio di credito e la vulnerabilità della Sparkasse; in secondo luogo, i proventi delle vendite di partecipazioni di capitale concernenti solo indirettamente l’attività della Sparkasse saranno utilizzati per finanziare la sua ristrutturazione (cfr. allegato I, punto 10). Per un elenco completo delle controllate in fase di cessione, si rimanda all’allegato I, punti 10 e 13.
(28)
A quest’ultimo gruppo appartengono, tra le altre, anche le partecipazioni alle imprese RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG e neue leben Pensionsverwaltung AG. Tali partecipazioni sono già state vendute generando proventi per un totale di circa [25-35] milioni di EUR.
(29)
La Sparkasse ritiene che alcune controllate con un valore di vendita pari a circa [70-100] milioni di EUR suscitino un interesse limitato all’acquisto da parte di privati, trattandosi, essenzialmente, di piccole imprese che operano in stretta collaborazione con il comune di Colonia nell’ambito di progetti di edilizia popolare e di sviluppo regionale o di imprese, il cui assetto societario è già fortemente caratterizzato dalla partecipazione del comune di Colonia. Per questo motivo la Sparkasse sta valutando l’eventualità di cedere tali attività al [comune di Colonia o a una società collegata a quest’ultimo]. Il trasferimento sarebbe realizzato al prezzo di mercato, stabilito da un perito indipendente. Gli attivi delle controllate da cedere al comune di Colonia riguardano principalmente le attività immobiliari.
(30)
Tramite l’attuazione delle misure di ristrutturazione, la Sparkasse ridurrà l’attivo ponderato al rischio (RWA) di [2-5] miliardi di EUR, portandolo così a [15-20] miliardi di EUR (cioè del [15-20] %). (Non viene considerata l’eventuale crescita del core business durante la fase di ristrutturazione). Tenendo conto anche della crescita del core business, la riduzione dell’attivo ponderato al rischio ammonterà al [10-15] % entro il 2014. Il […] della Sparkasse Köln viene quindi ridotto di [4-6] miliardi di EUR nominali portandolo a [20-30] miliardi di EUR (cioè del [15-20] %). (Non viene considerata l’eventuale crescita del core business durante la fase di ristrutturazione). Tenendo conto della crescita del core business nel quadro delle misure di ristrutturazione, la riduzione dell’attivo ammonta al 5 %.
4.3. Ripristino della redditività nello scenario base case e nello scenario stress case
(31)
La Germania ha sviluppato uno scenario base case e uno scenario stress case a sostegno del fatto che la Sparkasse potrà ripristinare la propria redditività sul lungo periodo.
(32)
Le previsioni finanziarie dello scenario base case si basano sulle previsioni effettuate per la Germania da noti istituti economici. Si presume che la crescita del PIL durante tutto il periodo di ristrutturazione si manterrà sullo stesso livello moderato e che sino al 2011 si registrerà un aumento del tasso di disoccupazione, che in seguito diminuirà lentamente. Per il 2010 si prevede un miglioramento dell’attuale ambiente economico sfavorevole caratterizzato da bassi tassi di interesse, miglioramento che dovrebbe perdurare per tutto il restante periodo di ristrutturazione.
(33)
Secondo la tabella 1, nello scenario base case nel 2010 la Sparkasse potrebbe recuperare la redditività e in seguito continuare a migliorare i risultati operativi sino al 2014, data per cui è previsto un indice di redditività del capitale proprio (ROE) del [9-10] %. Il grafico 1 presenta i principali dati finanziari della Sparkasse per gli anni 2008-2014.
Tabella 1
Sparkasse KölnBonn - Utile al lordo delle imposte 2010-2014 (base case)
Scenario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Scenario base case
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Grafico 1
Dati finanziari della Sparkasse KölnBonn per il periodo 2008-2014 (base case)
Dati finanziari
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (15) (in miliardi di EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Quota capitale di classe 1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Le ipotesi macroeconomiche su cui si basa lo scenario stress case prevedono un perdurare della crisi finanziaria sino al 2011 e una leggera ripresa economica nel 2012. Diversamente dallo scenario base case, in quello stress case si presume che l’ambiente economico sfavorevole caratterizzato da bassi tassi di interesse perduri per altri due anni.
(35)
Nello scenario stress case si ipotizza che la Sparkasse recuperi la redditività nel 2012 e migliori progressivamente i risultati sino al 2014. Per il 2014 è previsto un indice di redditività del capitale proprio (ROE) del [10-12,5] %. Secondo lo scenario stress case le quote di capitale della Sparkasse e di tutto il gruppo consolidato per tutta la fase di ristrutturazione sarebbero nettamente superiori ai valori di soglia previsti dalla normativa. Le tabelle 2 e il grafico 2 riportano i principali dati finanziari della Sparkasse KölnBonn per gli anni 2008-2014 secondo lo scenario stress case.
Tabella 2
Sparkasse KölnBonn - Utile al lordo delle imposte 2010-2014 (stress case)
Scenario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Scenario stress case
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Grafico 2
Dati finanziari della Sparkasse KölnBonn per il periodo 2008-2014 (stress case)
Dati finanziari
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (17) (in miliardi di EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Quota di capitale di classe 1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Poiché il fattore che potrebbe compromettere maggiormente le entrate della Sparkasse è dato dagli attuali tassi di interesse ridotti, è stata condotta un’ulteriore analisi di sensitività incentrata sui tassi di interesse (scenario 1: aumento della curva dei tassi di interesse di 100 punti base; scenario 2: flessione di 50 punti base). L’analisi ha confermato che un continuo aumento dei tassi di interesse favorirebbe la redditività della Sparkasse, mentre una flessione dei tassi di interesse la ridurrebbe; un abbassamento lineare dei tassi di interesse a breve di 50 punti base porterebbe a una riduzione degli utili pari a [20-25] milioni di EUR l’anno. Nel suo complesso, dall’analisi di sensitività trasmessa dalla Germania si evince che la vulnerabilità della Sparkasse rispetto a una forte crisi dei tassi di interesse è limitata.
4.4. Corporate governance
(37)
Sulla base delle informazioni trasmesse dalla Germania, si rileva che gli investimenti decisi per ragioni politiche che hanno contribuito a creare le difficoltà della Sparkasse sono stati decisi nel periodo 1997-2004; ciò significa che si tratta di decisioni adottate prima della fusione tra la Stadtsparkasse Köln e la Sparkasse Bonn nel 2005, risalenti perciò al periodo precedente alla creazione della Sparkasse e con una base giuridica diversa, determinata principalmente dalla legge sulle casse di risparmio della Renania settentrionale - Vestfalia (Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen) (19). Nel frattempo, la corporate governance della Sparkasse è migliorata.
(38)
A causa dei cambiamenti strutturali relativi ai titolari in seguito alla fusione delle due casse di risparmio nel 2005, in caso di decisioni importanti attualmente lo Zweckverband delibera a maggioranza qualificata dei voti degli azionisti; la maggioranza qualificata prevede l’85 % dei consensi, quindi una quota superiore a quella di partecipazione del singolo comune.
(39)
Sono stati ridotti il numero e la dimensione degli organi della Sparkasse, inclusi il consiglio di amministrazione e il consiglio direttivo (20). Inoltre, è stata sciolta la commissione per le partecipazioni (Beteiligungsausschuss), composta da tre membri del consiglio direttivo e che, in passato, in seno alla Stadtsparkasse Köln aveva il potere di adottare decisioni preliminari sugli investimenti nelle controllate. La responsabilità della politica degli investimenti, e in particolare delle partecipazioni da valutare sulla base di criteri economici, è stata trasferita al consiglio direttivo. Inoltre, tutti i nuovi investimenti della Sparkasse devono essere autorizzati dal consiglio di amministrazione.
(40)
Per tener conto delle modifiche della legge sulle casse di risparmio, la Sparkasse ha dovuto istituire una commissione dei rischi e una commissione di audit a cui sono stati conferiti ampi poteri di controllo. Inoltre, la legge prevede che i membri del consiglio di amministrazione abbiano le competenze specialistiche necessarie per valutare e controllare l’attività della cassa di risparmio. Il consiglio direttivo ha la responsabilità esclusiva della gestione della Sparkasse e non è vincolato dalle istruzioni impartite dal consiglio di amministrazione o dai titolari delle quote di partecipazione.
(41)
Oltre ai miglioramenti già apportati alla sua struttura di corporate governance, questo aspetto della Sparkasse viene ulteriormente rafforzato dall’aumento del numero dei membri indipendenti (21) del consiglio di amministrazione, portato dagli attuali due ai futuri quattro, su un totale di 18 componenti. Dal 1o gennaio 2011, la commissione di audit sarà composta da sette invece dei nove membri attuali e quella dei rischi conterà sei membri al posto degli attuali nove. La commissione per le partecipazioni sarà sciolta entro la fine del 2011 e quella sulle strategie entro la fine del 2010. La commissione per le partecipazioni perderà automaticamente la propria importanza, non appena la Sparkasse avrà venduto gran parte delle sue controllate. I compiti della commissione sulle strategie saranno assunti dal consiglio direttivo. Per concludere, le procedure di adozione delle decisioni in caso di assorbimento di imprese saranno modificate in modo tale che in caso di decisioni relative a partecipazioni il consiglio direttivo possa deliberare solo all’unanimità e in caso di partecipazioni con un volume nominale superiore ai [2-5] milioni di EUR solo previa esecuzione di una due diligence o di una valutazione dell’impresa, in collaborazione con un perito indipendente.
4.5. Strumenti ibridi di capitale
(42)
La Sparkasse detiene strumenti ibridi [certificati di godimento (Kundengenussscheine)] di investitori indipendenti per un valore pari a 224 milioni di EUR. Secondo le informazioni fornite dalla Germania, i titoli partecipativi e i certificati di godimento sono dello stesso rango. La partecipazione tacita è subordinata a entrambi gli strumenti. Come evidenziato dalla tabella 3, dal 2008 non sono state più pagate cedole su strumenti ibridi di capitale. Nel 2008 e 2009 gli strumenti ibridi di capitale hanno partecipato alle perdite per 57,4 milioni di EUR. Sia la partecipazione tacita che i certificati di godimento hanno partecipato alle perdite dell’esercizio 2009. Dal 2010 gli strumenti ibridi di capitale sono nuovamente reintegrati; dal 2011, e sino al 2012, saranno recuperati i pagamenti delle cedole finora sospesi. Nel 2013 tutti gli strumenti ibridi di capitale saranno reintegrati e tutti i pagamenti di cedole sospesi saranno recuperati, per cui per ogni strumento è prevista una cedola completa. Poiché il pagamento delle cedole è obbligatorio in caso di conto economico o bilancio positivo, la Sparkasse non dispone di alcun margine discrezionale per un’eventuale ulteriore sospensione di tali pagamenti, in caso di ripristino della redditività e di reintegrazione delle eventuali riduzioni del capitale nominale.
Tabella 3
Distribuzione degli utili della Sparkasse KölnBonn per il periodo 2009-2014 (base case)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Utili al lordo delle imposte
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Distribuzione degli utili degli strumenti di capitale
Diritti partecipativi
Partecip. alle perdite
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Reintegro del capitale
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cedola
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Certificati di odimento
Partecip. alle perdite
0
12,5
0
0
0
0
0
Reintegro del capitale
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cedola
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Partecipazione tacita
Partecip. alle perdite Reintegro del capitale
0
19,5
0
0
0
0
0
Cedola
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Partecip. alle perdite
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
La Germania ha assicurato che la Sparkasse non effettuerà pagamenti di cedole, a meno che non vi sia un obbligo contrattuale in tal senso, per strumenti ibridi di capitale di investitori privati (cfr. allegato I, punto 7).
4.6. WestLB
(44)
Un’altra causa delle difficoltà finanziarie della Sparkasse può essere individuata nella partecipazione alla WestLB. La Sparkasse ha subito perdite pari complessivamente a […] milioni di EUR, poiché in qualità di membro dell’Associazione delle banche di risparmio e dei loro istituti centrali della Renania (RSGV) ha contribuito alla dotazione del fondo di riserva istituito dall’associazione come rete di sicurezza per i membri dell’associazione e le Landesbanken (banche regionali). Il fondo di riserva è intervenuto nel quadro delle misure di salvataggio a favore della WestLG adottate nel 2008. La restante esposizione al rischio è riconducibile alla partecipazione diretta della Sparkasse alla WestLB e alla restante responsabilità indiretta per la bad bank della WestLB come socia dell’RSGV.
(45)
Benché la Sparkasse non abbia investito direttamente nella WestLB, essa si è esposta al rischio attraverso la sua partecipazione alla RSGV, di cui la Sparkasse detiene una quota del 19 %. Secondo le informazioni fornite dalle autorità tedesche, il rischio che un ulteriore peggioramento del valore contabile della RSGV in relazione alla WestLB produca effetti negativi sulla Sparkasse è limitato, in primo luogo perché la WestLB è stata di recente oggetto di una valutazione effettuata da un terzo indipendente e di conseguenza il suo valore contabile nel bilancio della RSGV al 31 dicembre 2009 è stato corretto dal valore storico di […] miliardi di EUR a […] milioni di EUR. Pertanto, la partecipazione indiretta della Sparkasse alla WestLB ammonta attualmente a circa […] EUR. Poiché la Sparkasse è esposta rispetto alla WestLB soltanto in virtù della sua partecipazione alla RSGV, per la Sparkasse è rilevante soltanto il valore che risulta dal bilancio dell’RSGV. Tuttavia, tale valore non si basa soltanto sul valore della WestLB ma anche su quello di altre controllate e degli altri investimenti dell’RSGV. La valutazione delle altre controllate dell’RSGV, effettuata alla fine del 2009, ha evidenziato l’esistenza di riserve latenti considerevoli che sarebbero sufficienti per coprire una svalutazione della WestLB a 0, necessaria nello scenario worst case.
(46)
Il contributo obbligatorio della Sparkasse [alla …] a copertura di eventuali perdite della bad bank della WestLB creata di recente ammonta, per un periodo di 25 anni, a […] milioni di EUR. Tale contributo non comprometterebbe tuttavia la capacità della Sparkasse di rispettare le quote di capitale previste per legge, poiché tale contributo [alla …] è da versare esclusivamente attingendo a utili futuri.
4.7. Rimborso parziale anticipato
(47)
La Germania ha garantito che la Sparkasse rimborserà una parte dei capitali prima di quanto previsto contrattualmente per gli strumenti di capitale (cfr. allegato I, punto 27). Tale rimborso sarà avviato nel 2011 e avverrà in due fasi.
(48)
In una prima fase lo Zweckverband […] acquisterà una prima tranche dei titoli partecipativi della Förderungsgesellschaft per un importo pari a 150 milioni di EUR. A seguito di questa transazione, e soprattutto tenuto conto dell’ammontare del prezzo di acquisto, la Förderungsgesellschaft non si troverà in una posizione molto migliore rispetto a quella in cui si sarebbe trovata se avesse mantenuto lo strumento (22). Lo Zweckverband trasformerà quindi i titoli partecipativi, attualmente classificati come capitali di classe 2 (fondi propri supplementari), in strumenti di capitale di classe 1. Il nuovo strumento con cedole non cumulative prevedrebbe passività subordinate con una durata di almeno 30 anni. Tale azione migliorerebbe la quota di capitale di classe 1 della Sparkasse dello [0,8-1,0] %.
(49)
Una migliore quota di core capital è a sua volta la premessa per la seconda fase, che consiste nel riacquisto della seconda tranche dei titoli partecipativi detenuti dalla Förderungsgesellschaft (per un valore nominale di 150 milioni di EUR) da parte della Sparkasse nel 2011. Entrambe le fasi porteranno ad una riduzione complessiva del capitale di classe 2 dello [0,5-1,0] %. Inoltre, l’RSGV o un altro socio del settore delle casse di risparmio acquisterà al prezzo di mercato le partecipazioni detenute dalla Sparkasse in due […] e […] collegate alla Sparkasse (23). Grazie alla vendita della partecipazione diretta a queste due imprese, il bilancio patrimoniale della Sparkasse si ridurrebbe ulteriormente dello [0,2-0,5] %. La vendita delle due imprese citate è strettamente collegata al riacquisto della seconda tranche dei titoli partecipativi, poiché la RSGV intende finanziare l’acquisto delle due imprese con i proventi della vendita dei titoli partecipativi.
5. REGIMI CHE MOTIVANO L’AVVIO DEL PROCEDIMENTO PER LA VERIFICA DELLA MISURA DI RICAPITALIZZAZIONE
(50)
Occorre ricordare che nel presente caso la Commissione ha avviato il procedimento di indagine formale per la verifica della compatibilità delle misure di ricapitalizzazione in questione con il mercato interno come aiuto per la ristrutturazione il 4 novembre 2009, a norma dell’articolo 107, paragrafo 3 del TFUE (24).
(51)
La Commissione ha inoltre espresso dubbi circa il fatto che sia garantita un’adeguata condivisione degli oneri e che, come previsto dalle norme sugli aiuti di Stato, la distorsione della concorrenza sia limitata (cfr. punto 50 della decisione di avvio del procedimento).
(52)
Poiché non era stato stabilito se le difficoltà della Sparkasse fossero riconducibili a decisioni sugli investimenti adottate molto prima della crisi, oppure effettivamente alla crisi finanziaria, la Commissione non aveva ancora determinato se le misure di ricapitalizzazione si basassero sull’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE, oppure sull’articolo 107, paragrafo 3, lettera c), del TFUE. Pertanto, la Commissione aveva deciso di condurre una verifica approfondita dei fatti per poter decidere in merito alla base giuridica applicata e adottare successivamente la relativa decisione.
6. OSSERVAZIONI FORMULATE DA TERZI INTERESSATI
(53)
La Commissione constata che non sono pervenute osservazioni da parte di terzi interessati in merito alla decisione di avvio del procedimento relativamente alla misura di ricapitalizzazione in questione.
7. OSSERVAZIONI DELLA GERMANIA
(54)
La Germania ha esaminato la decisione della Commissione del 4 novembre 2009 in merito all’avvio del procedimento, a norma dell’articolo 108, paragrafo 2, del TFUE. La Repubblica federale di Germania ha comunicato alla Commissione di mantenere la posizione secondo cui le misure di ricapitalizzazione in questione a favore della Sparkasse, che prevedono una partecipazione tacita e capitale sotto forma di diritti partecipativi, non costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 7, paragrafo 1, del TFUE. Stando alle autorità tedesche, le misure così come illustrate nella decisione di avvio del procedimento (cfr. i punti da 24 a 28 della decisione di avvio del procedimento) sono compatibili con il principio dell’investitore operante in un’economia di mercato.
(55)
La Germania non condivide la posizione della Commissione secondo cui il mercato per gli strumenti ibridi di capitale al momento dell’attuazione delle misure di ricapitalizzazione (ovvero alla fine del 2008/inizio 2009) era completamente «prosciugato» (25) e che quindi nessun investitore operante in un’economia di mercato avrebbe in quel momento effettuato un tale investimento, neppure ad un prezzo più elevato (cfr. il punto 38 della decisione di avvio del procedimento). La Germania afferma che la Sparkasse non era interessata da questo sviluppo di mercato, poiché è riuscita negli ultimi quattro mesi del 2008 a emettere passività subordinate di circa [10-15] milioni di EUR e nel primo quadrimestre 2009 di circa [35-40] milioni di EUR in tranche di diverse centinaia di migliaia di EUR.
(56)
Inoltre, la Germania sostiene che la ricapitalizzazione della Sparkasse KölnBonn da parte della Förderungsgesellschaft non è stata finanziata con fondi pubblici.
(57)
Qualora la Commissione dovesse tuttavia confermare la sua conclusione provvisoria secondo cui la ricapitalizzazione della Sparkasse si configura aiuto di Stato, la Germania è convinta che tale aiuto sarebbe tuttavia compatibile con il mercato interno ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE.
(58)
La Germania è dell’avviso che il piano di ristrutturazione soddisfi tutti i requisiti contenuti nella comunicazione della Commissione del 23 luglio 2009 sul ripristino della redditività e la valutazione delle misure di ristrutturazione del settore finanziario nel contesto dell’attuale crisi, conformemente alle norme sugli aiuti di Stato (26) (di seguito la «comunicazione sulla ristrutturazione»).
(59)
Secondo le autorità tedesche, il piano di ristrutturazione assicura il ripristino della redditività della Sparkasse a lungo termine, prevede che questa si assuma l’onere di apportare un contributo proprio sufficiente per coprire i costi di ristrutturazione e limita le eventuali distorsioni della concorrenza attraverso importanti misure strutturali e regole di comportamento.
(60)
Gli impegni assunti dalla Germania sono illustrati negli allegati I, II e III e sono parte integrante della presente decisione. Al fine di garantire che tali impegni vengano effettivamente rispettati, viene nominato un fiduciario di controllo. Il procedimento di nomina nonché gli obblighi del fiduciario di controllo sono definiti all’allegato II. La Germania si è inoltre impegnata a rispettare un orizzonte temporale per le vendite (allegato I, punti 10 e 13). Se tale orizzonte temporale non venisse rispettato, si nominerà un fiduciario per la dismissione (divestiture trustee). Il procedimento di nomina, nonché gli obblighi del fiduciario per la dismissione sono definiti all’allegato III.
8. VALUTAZIONE
8.1. Esistenza di un aiuto di Stato e importo dell’aiuto
(61)
La Commissione deve verificare se le misure in questione costituiscano un aiuto di Stato. A norma dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidono sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
(62)
Nella sua decisione di avvio del procedimento (cfr. punto 5.1), la Commissione è giunta alla conclusione preliminare che le due misure di ricapitalizzazione a favore della Sparkasse costituiscono aiuti di Stato. La Commissione non condivide l’argomentazione della Germania, la quale sostiene che le misure non costituiscono un aiuto di Stato in quanto le condizioni per entrambi gli strumenti sarebbero state tali che anche un investitore operante in un’economia di mercato le avrebbe accettate. Anche se fino all’inizio del 2009 la remunerazione per entrambi gli strumenti corrispondeva ai tassi di interesse versati per strumenti paragonabili, nel caso in esame essa è stata troppo bassa in considerazione dell’elevato rischio dovuto alla mancanza di redditività della Sparkasse. Inoltre, il mercato degli strumenti ibridi di capitale al momento dell’attuazione della ricapitalizzazione era completamente prosciugato. Pertanto, in considerazione delle condizioni generali e soprattutto tenuto conto della situazione del mercato, la Commissione non può accogliere l’argomentazione della Germania secondo cui un investitore operante in un’economia di mercato avrebbe accettato l’investimento persino alle stesse condizioni.
(63)
L’esame approfondito non ha messo in luce informazioni tali da modificare la base di tale constatazione. Le passività subordinate emesse dalla Sparkasse alla fine del 2008 e nel primo quadrimestre del 2009 non dimostrano che i mercati degli strumenti ibridi di capitale avrebbero effettivamente funzionato, in quanto l’importo delle singole tranche era limitato. Il rischio collegato a tranche di strumenti ibridi di capitale di alcune centinaia di migliaia di euro non è paragonabile con il rischio di uno strumento con un valore nominale di 150 milioni di EUR, ed è molto più facile che tale rischio limitato sia assorbito dai mercati privati. Per questo motivo la Commissione continua ad essere del parere che all’epoca dei fatti in questione nessun investitore operante in un’economia di mercato avrebbe acquistato un’obbligazione ibrida paragonabile come volume e come caratteristiche alle misure di ricapitalizzazione a favore della Sparkasse.
(64)
Per quanto riguarda il tipo di risorsa impiegata dalla Förderungsgesellschaft per la ricapitalizzazione della Sparkasse, la Commissione ricorda di aver già stabilito, per altri casi, che i mezzi della Förderungsgesellschaft sono risorse da considerasi direttamente o indirettamente controllate da enti pubblici (27). La Commissione è dell’avviso che ciò vale anche per la Förderungsgesellschaft, che è una controllata al 100 % dell’RSGV. Pertanto, tali risorse sono da considerarsi risorse statali a norma dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(65)
Per i motivi sopra esposti, la Commissione conferma la conclusione preliminare della sua decisione di avvio del procedimento, secondo cui le misure di ricapitalizzazione a favore della Sparkasse costituiscono aiuti di Stato a norma dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(66)
È d’uopo inoltre constatare che gli aiuti per il salvataggio sono stati trasformati in aiuti per la ristrutturazione, che continuano a costituire un vantaggio per la Sparkasse. Tali misure hanno consentito alla Sparkasse di accedere a finanziamenti in un momento in cui essa, non da ultimo a causa della crisi finanziaria ed economica, non era in grado di reperire capitali sul mercato. Ciò costituisce per la Sparkasse un vantaggio competitivo e rafforza la sua posizione rispetto ai concorrenti in Germania e in altri Stati membri che non hanno ricevuto lo stesso sostegno. Di conseguenza, tali misure sono idonee a falsare la concorrenza o a minacciare gli scambi tra gli Stati membri.
(67)
L’elemento che viene considerato aiuto negli apporti di capitale ammonta a 650 milioni di EUR e corrisponde al 3,3 % dell’attivo ponderato al rischio (alla fine del 2008).
8.2. Compatibilità dell’aiuto col mercato interno
8.2.1. Base giuridica dell’esame della compatibilità
(68)
Nella sua decisione di avvio del procedimento del 4 novembre 2009, la Commissione non aveva ancora definito la base giuridica applicabile all’esame delle misure di ricapitalizzazione. Secondo le informazioni disponibili all’epoca, le decisioni adottate molto prima dall’avvento della crisi finanziaria in merito all’investimento in progetti di sviluppo regionale sembravano essere la causa principale delle difficoltà della Sparkasse. Dato che la crisi finanziaria sembra aver semplicemente inasprito le difficoltà finanziarie della Sparkasse, non sembrava si potesse escludere l’applicazione dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera c), del TFUE. Poiché le misure di ricapitalizzazione sono state attuate al culmine della crisi finanziaria, appare possibile, anche sulla base della prassi della Commissione per casi di banche in sofferenza, applicare anche l’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE.
(69)
Sebbene in decisioni precedenti sia stato fatto riferimento agli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (di seguito gli «orientamenti sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione») (28), la Commissione ha chiarito al punto 49 della sua comunicazione sulla ristrutturazione che tutti gli aiuti notificati alla Commissione fino al 31 dicembre 2010 sarebbero stati valutati sulla base della comunicazione sulla ristrutturazione e non sulla base degli orientamenti sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione.
(70)
In considerazione del perdurare della vulnerabilità del settore bancario tedesco, la Commissione è giunta alla conclusione che un potenziale scioglimento di una delle più grandi casse di risparmio della Germania a causa di […] avrebbe avuto delle ripercussioni sull’intero sistema e avrebbe quindi messo a repentaglio la stabilità finanziaria della Germania.
(71)
Per questo motivo l’indagine in merito alla questione se il sostegno finanziario della Sparkasse sia compatibile con il mercato interno come aiuto per la ristrutturazione al fine di preservare la stabilità finanziaria, fa riferimento all’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE.
8.2.2. Compatibilità degli aiuti per la ristrutturazione col mercato interno
(72)
Conformemente alla comunicazione sulla ristrutturazione, dal piano di ristrutturazione per l’istituto finanziario beneficiario deve risultare in primo luogo che esso è in grado di ripristinare la sua redditività a lungo termine. In secondo luogo gli aiuti devono essere limitati al minimo necessario; inoltre, sia l’istituto finanziario beneficiario che il titolare dei capitali devono contribuire alla ristrutturazione, per quanto possibile, con risorse proprie. In terzo luogo, devono essere previste delle misure per limitare le distorsioni della concorrenza dovute al fatto che il potere di mercato dei beneficiari è sostenuto artificialmente e per garantire la concorrenza nel settore bancario. Occorre inoltre chiarire le questioni relative al controllo e alla procedura.
i) Ripristino della redditività a lungo termine
(73)
La Germania ha notificato, come previsto ai punti da 9 a 11 della comunicazione sulla ristrutturazione, un ampio e dettagliato piano di ristrutturazione con informazioni esaustive circa il modello commerciale della Sparkasse. Nel quadro di tale piano di ristrutturazione si affrontano anche le cause delle difficoltà finanziarie della Sparkasse.
(74)
Il modello commerciale prevede un riorientamento strategico sul core business tipico di una tradizionale cassa di risparmio retail a carattere regionale. La Sparkasse si concentrerà sui servizi tipici di un istituto finanziario retail nei suoi segmenti di clientela tradizionali nell’area economica di Colonia-Bonn, cioè sui clienti privati, le PMI, i piccoli clienti commerciali e i clienti istituzionali. Pertanto, essa si dedicherà agli ambiti di attività previsti dallo statuto e alle proprie competenze chiave, ritirandosi dai settori all’origine delle sue difficoltà finanziarie. In futuro essa rinuncerà a qualsiasi tipo di operazione in conto proprio, cederà le controllate che non rientrano nel core business e non effettuerà più investimenti in portafogli SAA e ABS. A giudizio della Commissione, il nuovo modello commerciale della Sparkasse è coerente e redditizio a lungo termine.
(75)
Le difficoltà della Sparkasse sono essenzialmente riconducibili a tre ambiti di attività: i) i progetti di sviluppo regionale; ii) gli investimenti in portafogli ABS e SAA; e iii) la partecipazione della Sparkasse nella WestLB.
(76)
La Sparkasse ha iniziato già nel 2008 a vendere o liquidare controllate che non rientravano nel core business e che erano impegnate in progetti di sviluppo regionale. La completa cessazione di queste attività è necessaria e idonea per dissipare i dubbi della Commissione in merito alla concorrenza, dato che mediante le vendite si possono escludere altre perdite e un’ulteriore esposizione al rischio legato alle controllate. Inoltre, in questo modo non solo si reperiscono capitali, ma si liberano anche capacità gestionali che potranno poi essere utilizzate per il core business della Sparkasse. Le vendite ridurranno inoltre il bilancio della Sparkasse di circa [180-230] milioni di EUR ([0-2] %) (29).
(77)
Poiché le attività delle controllate da cedere al comune di Colonia riguardano principalmente lo sviluppo immobiliare e i servizi connessi, l’applicazione della comunicazione della Commissione concernente il trattamento delle attività che hanno subito una riduzione di valore nel settore bancario comunitario (di seguito la «comunicazione sulle attività deteriorate») (30) è a giudizio della Commissione da considerarsi non necessaria, né opportuna. Il valore contabile di queste controllate è stato già nettamente ridotto in questi ultimi anni per adeguarlo al valore di mercato. Pertanto la vendita delle controllate non dovrebbe comportare grosse perdite per la Sparkasse. Inoltre, il consenso della Germania alla vendita delle controllate della Sparkasse al prezzo di mercato, prezzo che tra l’altro sarà determinato da un perito indipendente, garantisce che tali vendite non comportino ulteriori aiuti di Stato.
(78)
Un’altra causa delle difficoltà finanziarie della Sparkasse è data dai portafogli ABS e SAA. Tali investimenti sono già stati ridotti notevolmente ed entro il 2014 la Sparkasse cederà la totalità di tali portafogli. Poiché gli investimenti non corrispondono più al nuovo modello commerciale della Sparkasse, la cessione di tali portafogli costituisce un passo necessario per l’attuazione della sua nuova strategia. Considerando che l’attuale valore contabile delle attività residue dei portafogli ABS e SAA corrisponde complessivamente al loro valore di mercato, la restante esposizione di rischio di tali portafogli è limitata e non compromette la redditività della Sparkasse.
(79)
Infine, il rischio residuo della Sparkasse relativamente alla sua partecipazione alla WestLB, che ha causato perdite pari a […] milioni di EUR è limitato e garantito da riserve latenti nel portafoglio di investimento dell’RSGV. Dato che il contributo della Sparkasse [alla …] proverrà esclusivamente da futuri utili netti, tale obbligo non comprometterà la redditività a lungo termine della Sparkasse. Inoltre, la Commissione valuta positivamente il fatto che i contributi [alla …] potranno essere pagati soltanto dopo aver retribuito il capitale pubblico conformemente alle condizioni di ricapitalizzazione.
(80)
La Commissione constata che le debolezze nella gestione della Sparkasse sono già state oggetto di interventi mirati da parte della stessa e lo saranno anche in futuro. La modifica effettuata nel 2005 in seguito alla fusione tra la Stadtsparkasse Köln e la Sparkasse Bonn e l’introduzione di un meccanismo decisionale a maggioranza qualificata garantisce che gli interessi politici dei titolari non prevalgano sugli interessi economici della Sparkasse. Inoltre, le modifiche relative alla composizione, al numero dei membri degli organi della Sparkasse e al processo decisionale migliorano la trasparenza della gestione. Un maggior coordinamento delle responsabilità e un maggior numero di membri [… esterni] e di membri non provenienti dalla politica in seno agli organi della Sparkasse garantiscono maggiore trasparenza ed efficienza del processo decisionale. Oltre ai cambiamenti dell’assetto societario, le misure adottate affrontano le cause delle difficoltà della Sparkasse, tanto da ridurre al minimo il rischio che la Sparkasse partecipi nuovamente a progetti a sfondo politico che possano compromettere i suoi interessi economici. Inoltre l’attuale legge sulle casse di risparmio sembra garantire sufficientemente l’indipendenza della gestione della Sparkasse. Le prove presentate dalla Sparkasse a sostegno del fatto che non ha più partecipato a progetti motivati decisi per ragioni politiche dal 2004 dimostrano che le misure attuate si sono rivelate efficaci. Complessivamente il nuovo codice di corporate governance è conforme ai risultati raggiunti in casi analoghi (31). Le modifiche attuate e garantite nell’ambito delle corporate governance della Sparkasse possono pertanto essere considerate un contributo adeguato e sufficiente per il ripristino della redditività a lungo termine della Sparkasse.
(81)
La Commissione ritiene che il piano di ristrutturazione della Sparkasse soddisfi le condizioni di cui ai punti 9 e 12-15 della comunicazione sulla ristrutturazione: esse prevedono che il piano indichi le modalità con cui l’istituto finanziario potrà ripristinare la sua redditività senza ricorrere agli aiuti di Stato e nel minor tempo possibile. La Sparkasse dovrà inoltre essere in grado di ottenere un adeguato indice di redditività del capitale proprio, sostenendo al contempo tutti i costi correnti d’esercizio e rispettando i criteri normativi pertinenti.
(82)
La Sparkasse ha notificato le previsioni finanziarie per il periodo 2008-2014 fornendo i dati relativi a introiti, costi, svalutazioni, utili e quote di capitale. A giudizio della Commissione, le previsioni base case si basano su ipotesi macroeconomiche realistiche. La Sparkasse prevede di ottenere degli utili a partire dal 2010 e di migliorare i risultati annui in modo continuativo per tutta la durata del periodo di ristrutturazione. Secondo le previsioni, nel 2014 l’indice di redditività del capitale proprio sarà del [9-10] %; questo dato, in condizioni di mercato normali, costituisce un risultato adeguato per un istituto finanziario retail. Inoltre, nel 2013 la Sparkasse verserà la piena remunerazione prevista per gli aiuti. Le quote di capitale della Sparkasse continueranno ad essere nettamente superiori ai requisiti normativi minimi; per il 2014 è prevista una quota di core capital pari all’[8-9] % (rispetto al 6,1 % del 2009).
(83)
Inoltre, la Sparkasse ha dimostrato di poter fronteggiare anche uno scenario stress; le ipotesi per tale scenario risultano adeguate, e considerando che lo stress test ha evidenziato che la Sparkasse rispetterà le quote di capitale previste dalla normativa, si può concludere che essa soddisfa i requisiti di cui al punto 13 della comunicazione sulla ristrutturazione. L’analisi di sensitività condotta ha inoltre evidenziato che la Sparkasse sarebbe in grado di sostenere un eventuale importante cambiamento dei tassi di interesse in futuro.
(84)
La Sparkasse ha anche notificato una strategia per un rimborso parziale anticipato degli apporti di capitale pubblico. Dovrebbe essere possibile effettuare tale rimborso parziale senza intaccare la base di capitali della Sparkasse, dato che si stima che la quota di core capital dell’istituto di credito ammonterà nel 2010 al [6-7] % raggiungendo successivamente, secondo lo scenario base case, anche livelli superiori. Anche considerando lo scenario stress case, la Sparkasse dovrebbe superare le quote minime previste dalla normativa. Per poter effettuare il rimborso parziale anticipato non è richiesto nessun ulteriore aiuto, né per la Sparkasse, né per le altre imprese che partecipano alla transazione, per le seguenti ragioni: in primo luogo, la Förderungsgesellschaft non si troverebbe in una posizione migliore di quella in cui si sarebbe trovata se avesse mantenuto lo strumento di capitale, poiché il prezzo di acquisto della prima tranche di 150 milioni di EUR dei diritti partecipativi corrispondono grosso modo, al flusso di cassa che la Förderungsgesellschaft avrebbe ottenuto; in secondo luogo, perché il trasferimento avviene tra due enti pubblici. Dato che lo strumento da trasformare in capitale di classe 1 è già classificato come aiuto e considerando che la Sparkasse pagherà dopo la trasformazione una remunerazione della stessa entità allo Zweckverband, la Commissione è del parere che la trasformazione non costituisce un altro aiuto, anche perché il riacquisto della seconda tranche di 150 milioni di EUR da parte della Sparkasse corrisponde grosso modo al flusso di cassa che la Förderungsgesellschaft avrebbe ricevuto se avesse mantenuto lo strumento.
(85)
Ne consegue che la Commissione è giunta alla conclusione che il piano di ristrutturazione della Sparkasse soddisfa i criteri stabiliti dalla comunicazione sulla ristrutturazione per quanto riguarda il ripristino della redditività a lungo termine e dissipa quindi i dubbi in materia di concorrenza sollevati dalla Commissione nella sua decisione di avvio del procedimento.
ii) Contributo proprio/condivisione degli oneri
(86)
La comunicazione sulla ristrutturazione prevede l’obbligo per gli istituti finanziari e i loro titolari di fornire, nella misura del possibile, un contributo proprio alla ristrutturazione per garantire che gli aiuti sono limitati al minimo necessario. A tal fine, ad esempio, possono essere venduti degli attivi dell’istituto finanziario. Inoltre, i titolari dovrebbero, per quanto possibile, sostenere le perdite dell’istituto finanziario. Gli impegni assunti dalla Sparkasse garantiscono il ricorso a risorse proprie, assicurando altresì che gli investitori privati, che detengono strumenti ibridi di capitale della Sparkasse, forniscano un contributo alla ristrutturazione.
(87)
Il piano di ristrutturazione non fa presumere un superamento dei costi collegati al ripristino della redditività rispetto agli aiuti erogati. Gli aiuti concessi dovranno consentire alla Sparkasse di poter disporre, nello scenario base case, di un margine di capitali sufficiente e nello scenario stress case di soddisfare i requisiti normativi per ciò che riguarda le quote di capitale proprio.
(88)
Occorre constatare che la Sparkasse adotta misure volte a ridurre i costi e fornisce in tal modo, mediante le risorse conseguite, un contributo proprio ai costi della ristrutturazione. Alla fine del periodo di ristrutturazione, tali misure consentiranno di ridurre i costi annui di [25-35] milioni di EUR (circa [5-8] % dei costi totali del 2009).
(89)
Inoltre, grazie alla vendita di controllate redditizie non inerenti al core business, si otterranno degli introiti che potranno essere utilizzati per finanziare i costi della ristrutturazione.
(90)
La Sparkasse non può sospendere o posticipare il pagamento delle cedole degli strumenti ibridi di capitale se consegue utili in un determinato esercizio. Tuttavia, anche i titolari degli strumenti ibridi di capitale compensano le perdite della Sparkasse per quanto possibile, in virtù della riduzione del pagamento delle cedole per gli strumenti ibridi di capitale o del valore nominale del capitale ibrido, a causa della partecipazione alle perdite della Sparkasse. La Commissione è pertanto del parere che agli investitori in strumenti ibridi privati venga richiesto il massimo possibile in termini di condivisione degli oneri, ragion per cui si ritiene che i requisiti della comunicazione sulla ristrutturazione siano soddisfatti per quanto concerne il contributo degli investitori privati ai costi della ristrutturazione.
(91)
Il punto 24 della comunicazione sulla ristrutturazione prevede che un’adeguata condivisione degli oneri può essere garantita anche mediante un’adeguate remunerazione degli aiuti di Stato. La Commissione è del parere che la remunerazione prevista nel quadro delle misure di ricapitalizzazione è adeguata se considerata in connessione con le altre misure già descritte per la condivisione degli oneri. Gli utili previsti metteranno la Sparkasse in condizione di pagare una remunerazione per il capitale messo a disposizione dallo Stato e di effettuare il pagamento delle cedole secondo le condizioni previste per la ricapitalizzazione, ovvero dal 2011 per i diritti partecipativi e dal 2013 per la partecipazione tacita in seguito al reintegro del capitale nominale degli strumenti. Gli interessi dei titoli partecipativi detenuti dallo Stato saranno cumulati per un periodo di [2-6] anni e il capitale ridotto a causa della partecipazione alle perdite sarà reintegrato per entrambi gli strumenti di ricapitalizzazione. Stando alle previsioni finanziarie dello scenario base case lo Stato riceverà gli interessi non pagati sui titoli partecipativi e sarà rimborsato per la riduzione dell’importo nominale di entrambi gli strumenti.
(92)
Di conseguenza, si ritiene che il piano di ristrutturazione notificato dalla Germania preveda un adeguato contributo proprio alla ristrutturazione, dissipando quindi i dubbi in materia di concorrenza espressi nella decisione di avvio del procedimento.
iii) Misure volte a limitare distorsioni della concorrenza
(93)
Secondo la comunicazione sulla ristrutturazione, il piano di ristrutturazione deve prevedere misure volte a limitare distorsioni della concorrenza e a garantire un settore finanziario concorrenziale. Il piano deve inoltre affrontare il problema del rischio morale e garantire che gli aiuti di Stato non vengano utilizzati per finanziare comportamenti anticoncorrenziali.
(94)
Il pacchetto di misure affronta sufficientemente il problema del rischio morale. La Sparkasse si è impegnata a cedere in misura importante imprese redditizie non inerenti al core business, come nel caso delle partecipazioni alle seguenti importanti […] della Sparkasse: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG e neue leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
La Germania ha notificato una tabella di marcia dettagliata relativa alle cessioni previste e si è impegnata a nominare un fiduciario di controllo che dovrà garantire che gli impegni vengano rispettati nei tempi previsti. In caso di mancato rispetto di tale tabella di marcia sarà nominato un fiduciario per la dismissione (divestiture trustee).
(96)
Nel quadro della ristrutturazione della Sparkasse, è prevista una riduzione della sua presenza in determinati segmenti di clientela e questo comporterà l’accesso dei concorrenti ad una parte dei grandi clienti business e dei clienti istituzionali della Sparkasse. Dato che sono soprattutto le grandi imprese ad avere generalmente accesso ai mercati dei capitali, la Commissione ritiene che non sia rilevante il rischio di eventuali effetti negativi di tali misure sull’economia reale.
(97)
Inoltre, nel quadro delle misure di ristrutturazione, la Sparkasse ridurrà il bilancio totale in termini nominali del [15-20] % dell’attivo ponderato al rischio ([15-20] %) e del [10-15] % se si tiene conto della futura crescita (5 % del bilancio totale). Tale riduzione dovrà essere conseguita in primo luogo grazie alla cessione degli investimenti SAA e ABS, all’abbandono delle operazioni in conto proprio ([6-8] % dell’attivo ponderato al rischio, [6-8] % del bilancio totale) nonché grazie alla riduzione di grandi fidi e alla riduzione di linee di credito per clienti istituzionali ([5-7] % dell’attivo ponderato al rischio, [5-7] % del bilancio totale).
(98)
In considerazione dell’entità degli aiuti messi a disposizione della Sparkasse (3,3 % dell’attivo ponderato al rischio) tali misure possono essere considerate sufficienti per quanto riguarda la riduzione della dimensione e della portata delle attività della Sparkasse. La Sparkasse è attiva soltanto nell’area economica di Colonia-Bonn, dove occupa una posizione importante ([18-23]-[30-35] % a seconda del prodotto) ma non una posizione dominante. Inoltre, nei suoi segmenti business chiave la Sparkasse non detiene la «price leadership», pertanto non sembra siano opportune misure aggiuntive volte a ridurre la quota di mercato della Sparkasse nel suo core business dei clienti privati, per i seguenti motivi: non è stato il core business a creare le difficoltà della Sparkasse; inoltre, la Germania ha dimostrato sufficientemente che l’attuazione di tali misure supplementari sarebbe difficile e comporterebbe dei costi sproporzionati che avrebbero un influsso negativo sulla redditività inerente della Sparkasse, compromettendone la redditività a lungo termine. Misure di questo genere avrebbero inoltre un influsso negativo sui segmenti di core business della Sparkasse (le PMI e i clienti privati) che in realtà non sono all’origine delle difficoltà dell’istituto. In considerazione delle limitate possibilità di finanziamento alternative di cui dispongono questi gruppi di clienti e tenendo conto delle decisioni adottate in passato dalla Commissione, volte a preservare la concessione di credito all’economia reale, la Commissione è del parere che ulteriori limitazioni del settore di attività comprometterebbero il core business producendo effetti negativi sia per la Sparkasse sia per i mercati da essa serviti.
(99)
La Commissione prende inoltre atto degli impegni assunti dalla Sparkasse e dalla Germania. Tali impegni prevedono un divieto di «price leadership» e un divieto di utilizzare gli aiuti di Stato per fini pubblicitari, per cui la Sparkasse non può utilizzare gli aiuti per finanziare un comportamento anticoncorrenziale. Conformemente al punto 40 della comunicazione sulla ristrutturazione, il divieto di assorbimento di altre imprese garantisce che gli aiuti di Stato non vengano utilizzati per assorbire eventuali concorrenti.
(100)
Si può concludere che il tipo e la portata delle misure proposte dalla Sparkasse sono sufficienti e adeguate per evitare eventuali distorsioni della concorrenza. Pertanto il piano di ristrutturazione soddisfa le condizioni contenute nella comunicazione sulla ristrutturazione per quanto riguarda la redditività, la condivisione degli impegni e le misure atte a ridurre le distorsioni della concorrenza e dissipa i dubbi sollevati nella decisione di avvio del procedimento.
8.2.3 Controllo
(101)
Il paragrafo 5 della comunicazione sulla ristrutturazione prevede la presentazione alla Commissione di relazioni periodiche per la verifica della corretta attuazione del piano di ristrutturazione. La Germania nominerà un fiduciario di controllo che presenterà una relazione di controllo a cadenza semestrale. La prima relazione è prevista per il febbraio 2011. Di conseguenza, la Commissione ritiene che sia garantito il corretto controllo dell’attuazione del piano di ristrutturazione.
(102)
Il piano di ristrutturazione descritto al punto 4 della presente decisione è conforme all’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE.
9. CONCLUSIONE
(103)
Le misure di ristrutturazione sono idonee per consentire alla Sparkasse di ripristinare la redditività a lungo termine, sufficienti per ciò che riguarda la condivisione degli oneri e idonee per compensare in modo adeguato e proporzionato gli effetti distorsivi degli aiuti in questione. Ne consegue che il piano di ristrutturazione presentato soddisfa, a giudizio della Commissione, i criteri contenuti nella comunicazione sulla ristrutturazione, per cui le misure di ristrutturazione possono essere considerate compatibili col mercato interno a norma dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE. Gli apporti di capitale possono quindi essere autorizzati conformemente al piano di ristrutturazione,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Gli aiuti di ristrutturazione concessi alla Sparkasse KölnBonn dai suoi titolari pubblici costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea.
Gli aiuti sono compatibili con il mercato interno, subordinatamente all’attuazione del piano di ristrutturazione e all’adempimento degli impegni di cui agli allegati I, II e III.
Articolo 2
La Repubblica federale di Germania è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 29 settembre 2010