РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 44/2012 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2012 година
за определяне за 2012 г. на наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, трябва да приеме мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и като се отчитат становищата, получени от регионалните консултативни съвети.
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент по отношение на преразглеждането на наличните квоти за Съюза по Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Гренландия за мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия,
(5)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на ограничения на улова за определени запаси от видове с кратък жизнен цикъл, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на преразглеждането на ОДУ, с оглед на събраната научна информация през първото полугодие на 2012 г.. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2).
(6)
Комисията следва да приема актове за изпълнение с незабавно приложение, свързани с преразглеждането на ОДУ за въпросните запаси от видове с кратък жизнен цикъл, когато това се изисква по наложителни причини за спешност в обосновани случаи, свързани с необходимостта Съюзът да изпълни своите международни задължения.
(7)
Определени нива на ОДУ позволяват на държавите-членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита системата на квоти за улов за предотвратяване на изхвърлянето на улов и причинената от това загуба на рибни ресурси, които могат да се използват по друг начин. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите за квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. С цел постигане на рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите-членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, поради това следва да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици. Това би позволило да се регистрира подробно и съхранената и изхвърлената част на улова. Система, основана на хора, работещи като наблюдатели в реално време на борда, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща и по-несигурна. Ето защо използването на CCTV понастоящем е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов, при условие че се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (3).
(8)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(9)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от морски език в Северно море, писия в Северно море, треска в Северно море, Скагерак и Източен Ламанш и червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определи в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (4); Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (5) („плана за запасите от атлантическа треска“), и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (6).
(10)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи да се направи оценка на размера, мерките за управление, както и равнищата на ОДУ, следва да се определят в съответствие с подхода на предпазливост по отношение управлението на рибарството, както е определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (7), следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(12)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2012 г. в съответствие с членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (8).
(13)
Съгласно становището на Международния съвет за изследване на морето (ICES) е подходящо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(15)
Норвежкият омар се улавя заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, научните становища препоръчват през 2012 г. да не се увеличава уловът на тези видове. С цел да се подпомогне възстановяването на запаса е целесъобразно възможностите за риболов в определена част от тази зона и през определени периоди да продължават да се ограничават до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(16)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (9), Фарьорските острови (10), Гренландия (11) и Исландия (12) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са финализирани и се очаква договореностите с този партньор за 2012 г. да бъдат сключени в началото на 2012 г. Също така консултациите с Исландия ще продължат през 2012 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености през 2012 г., подходящо е Съюзът да установи на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, предмет на договореностите с Исландия и/или Фарьорските острови.
(17)
В съответствие с консултациите между крайбрежните държави относно управлението на запасите от скумрия, син меджид, атлантическо-скандинавска херинга и пикша в Северно море, Съюзът може да разреши риболов от кораби на ЕС до 10 % над квотата, с която разполага, при условие че всички количества над тази квота ще бъдат приспаднати от квотата му за 2013 г. Също така през 2013 г. Съюзът може да използва всички неизползвани количества до 10 % от наличната си квота за 2012 г. Целесъобразно е да се разреши на съответните държави-членки подобна гъвкавост при управлението на тези възможности за риболов, по-специално като им се даде възможност за избор по отношение на използването на гъвкава квота.
(18)
Риболовните дейности на Съюза по отношение на улова на треска във води на ЕС и международни води от зони I и IIB на ICES традиционно водят до прилов на пикша. Във връзка с това е необходимо да се определят граници за прилова на пикша при тези риболовни дейности в съответствие с количествата от предишни години.
(19)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г. вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2012 г., включително възможности за риболов за кораби на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(20)
На своето 33-то годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2012 г. за някои запаси в подзони от 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. Тези възможности за риболов, които се състоят от някои ОДУ и - в случай на скариди в участък 3M - от схема за разпределяне на усилието, следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(21)
На своето 82-ро годишно заседание през 2011 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на албакора, дебелия тон и ивичестия тон. IATTC прие също така резолюция относно опазването на дългокрилата акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(22)
На своето годишно заседание през 2011 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици за съответствие, в които се определят адаптираните квоти и се посочват неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT отчете, че през 2010 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без никаква промяна на начина на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. Освен това на същото годишно заседание беше изменен плана за бял и син марлин, квотата на Съюза за син марлин беше намалена, квотата на Съюза за бял марлин беше леко увеличена и беше приета препоръка на ICCAT относно опазването на копринената акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(23)
На своето годишно заседание през 2011 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени своите мерките по отношение на възможностите за риболов, така както са включени понастоящем в правото на Съюза. Приложимите понастоящем мерки, приети от IOTC, следва да се въведат в правото на Съюза.
(24)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха разгледани на втората подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, проведена през януари 2011 г., и ще бъдат разгледани отново на третата подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, която трябва да се проведе от 30 януари до 3 февруари 2012 г. Тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Целесъобразно е обаче в съответствие със задълженията за сътрудничество и за опазване, заложени в международното морско право, тези мерки да се въведат в правото на Съюза, като се създаде обща квота за Съюза и се направи разпределяне на тази квота между съответните държави-членки.
(25)
На своето годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) не промени общия допустим улов за патагонски кликач, атлантически големоглав, берикс и западноафрикански джерион, договорени за 2011 г. и 2012 г. на годишното заседание през 2010 г. Приложимите понастоящем мерки, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза..
(26)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(27)
Осмото годишно заседание на Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) през 2011 г. беше отложено за 2012 г. Въпреки това е уместно приложимите понастоящем мерки за опазване и управление да продължат да се прилагат до провеждането на годишното заседание.
(28)
На годишното си заседание през 2011 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не измениха мерките по отношение на възможностите за риболов. Приложимите понастоящем мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(29)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR (Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) продължава от 1 декември до 30 ноември, и поради това някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период от време, започващ от 1 декември 2011 г., е подходящо съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на CCAMLR без разрешение.
(30)
На 16 декември 2011 г. Съюзът направи декларация по отношение на Боливарска република Венецуела („Венецуела“) относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под знамето на Венецуела, в изключителната икономическа зона (ИИЗ) към брега на Френска Гвиана. Необходимо е да се определят възможностите за риболов на Венецуела по отношение на луцианови риби във водите на ЕС.
(31)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (13), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(32)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2012 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2012 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат конкретна дата на прилагане, както е посочено в съображение 29. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(33)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията за улова за 2012 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2011 г. до 30 ноември 2012 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; и
г)
възможностите за риболов за периодите, определени в член 27, на определени запаси в зоната Конвенцията IATTC.
3. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на консултации в областта на риболова с трети държави. Окончателните възможности за риболов се определят след приключването на тези консултации в съответствие с Договора.
4. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 3.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за:
а)
корабите на ЕС; и
б)
кораби на трети държави във водите на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на и регистриран в трета държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, изброени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на суша от всеки рибен запас в рамките на една година;
д)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава-членка или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (14).
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (15);
б)
„Скагерак“ означава географската зона, заключена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат“ означава географската зона, заключена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
зони на CECAF (Комитет по риболова в Централна източна част на Атлантическия океан), са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (16).
д)
зоните на NAFO (Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 (17);
е)
„зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (18);
ж)
„зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ е географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (19);
з)
„зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ е географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (20);
и)
„зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ е географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (21);
й)
„зоната на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ е географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (22);
к)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ е географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (23), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
л)
„зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (24);
м)
„открити води на Берингово море“ е географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределяне
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (25) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията преразглежда наличните квоти за мойва за Съюза във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, въз основа на ОДУ и неговото разпределение на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към него.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2012 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата, посочена в член 38, параграф 2:
а)
запасът от пясъчна змиорка и свързан с нея прилов във водите на ЕС от участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES в съответствие с приложение IIБ към настоящия регламент;
б)
запасът от норвежки паут и свързаният с него прилов в подзона IIIa на ICES и водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES; и
в)
запасът от трицона и свързаният с нея прилов във водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES.
5. При надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани със задължението на Съюза да изпълнява международните си задължения, Комисията преразглежда ОДУ, определен в приложение I, за запасите, посочени в параграф 4 от настоящия член, чрез актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата, предвидена в член 38, параграф 3. Тези актове остават в сила за срока на прилагане на настоящия регламент и във всеки случай не по-късно от 31 декември 2012 г.
Член 6
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси държава-членка може да предостави допълнително разпределение на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. Допълнителното разпределение не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава-членка.
2. Допълнителното разпределение по параграф 1 може да бъде предоставян само в съответствие със следните условия:
а)
корабите използват камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички риболовни и преработващи дейности на борда на корабите;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на отделен кораб, който участва в опити за напълно документиран риболов, не надхвърля 75 % от степента на очакваните изхвърляния за вида кораби към които принадлежи, и в никакъв случай да не представлява повече от 30 % увеличение на първоначалното разпределение; и
в)
целият улов на съответните запаси, за които на този кораб е предоставено допълнително разпределение, се приспада от общото разпределение, предоставен на кораба.
Независимо от буква б) дадена държава-членка може по изключение да предостави на даден кораб, плаващ под нейното знаме, допълнително разпределение, което отговаря на повече от 75 % от очакваните изхвърляния на улов за вида кораби към които съответният кораб принадлежи, при условие че:
i)
очакваните изхвърляния на улов за вида кораб са под 10 %;
ii)
може да бъде доказано, че включването на този вид кораби е важно за изчисляване на потенциала на камерите за видеонаблюдение (CCTV) за целите на контрола; и
iii)
всички кораби, участващи в опитите за напълно документиран риболов, не надвишават общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния на улов.
3. Когато държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 2 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2012 г.
4. Преди да предоставят допълнително разпределение, посочено в параграф 1, държавата-членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списъка на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от посочените кораби;
г)
очакваните количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите; и
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2011 г. от корабите, участващи в опитите.
5. Комисията може да поиска оценката на очакваните изхвърляния за вида кораби, посочени в параграф 2, буква б), да се представи на научен консултативен орган за преглед. При липса на потвърждаваща оценка съответната държава-членка уведомява писмено Комисията за предприетите мерки, за да се гарантира че съответните кораби спазват условието за очакваните изхвърляния, определено в параграф 2, буква б).
Член 7
Гъвкавост при управлението на определени запаси
1. По отношение на определени запаси, посочени в приложение I, дадена държава-членка може да избере възможността да увеличи с 10 % първоначалната си квота, посочена в приложение I. Съответната държава-членка уведомява Комисията за решението си. Съгласно това уведомление увеличената квота се смята за квотата, предоставена на въпросната държава-членка.
2. Всички количества, уловени през 2012 г. в съответствие с тази увеличена квота, които надвишават първоначалната квота, се приспадат при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
3. Всички количества, които не са били уловени съгласно първоначалната квота до 10 % от тази квота, се добавят при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
Член 8
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено, ако:
а)
уловът е извършен от кораби, плаващи под знамето на държава-членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г. мерките за риболовното усилие, определени в приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси атлантическа треска, писия и морски език в:
а)
Скагерак,
б)
тази част от участък IIIa на ICES, която не попада в Скагерак и Категат,
в)
подзона IV на ICES,
г)
води на ЕС от участък IIa на ICES и
д)
участък VIId на ICES.
Член 10
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (26), с който се създава изискването за притежаване на разрешително за дълбоководен риболов, се прилага за черна писия. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на черна писия се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2012 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към посочения регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 11
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените по член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания на суша, позволени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества по член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 12
Закрит риболовен сезон
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май-31 юли 2012 г.: менек, синя молва и молва.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 13
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен ако е посочено друго в приложение I, част Б към Регламент (ЕС) № 43/2012 (27);
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка ("замяна на квоти") за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибните стопанства, в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море от 15 април до 15 май 2012 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и по време на периодите, определени там.
2. За проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в приложение V, част Б, се прилагат в подзоните, посочени там.
Член 21
Проучвателен риболов
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 и 58.4.3а извън зоните под национална юрисдикция през 2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2012 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2012/2013
1. Единствено държавите-членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2012-2013 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и Комисията, но не по-късно от 1 юни 2012 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част В;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част Г.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност, да плават под знамето на тази държава-членка.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона на Конвенцията IOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за риболов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на извършващи ННН риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхно знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2012 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на кораби, плаващи под тяхното знаме, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов
а)
до средното ниво на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на албакор (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2012 г., или от 18 ноември 2012 г. до 18 януари 2013 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с.ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с.ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1, до 1 април 2012 г. Всички кораби с мрежи гъргър на заинтересованите държави-членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните по параграф 1 през избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша или трансбордират цялото количество уловен албакор, дебел тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Те се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Държавите-членки предават тази информация на Комисията до 31 януари 2013 г.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Забрана за риболова на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi (Etmopterus bigelowi),
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis (Apristurus manis),
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
и дълбоководните акули от надразред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, албакор, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), албакор (Thunnus albacares), ивичест тон(Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в този регион.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. риболовните дейности на използващи устройства за събиране на риба (УСР) кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2012 г. и 24:00 ч. на 30 септември 2012 г. През този период оборудван с мрежи гъргър кораб може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, албакор и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър на дебел тон и албакор се забранява в следните зони в открито море:
а)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой кораби на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ВЪВ ВОДИ НА ЕС ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби под флага на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой разрешения за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
елдова акула (Lamna nasus) във всички води на ЕС; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден с Регламент (ЕО) № 2371/2002. Комитетът представлява комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Член 9 се прилага обаче от 1 февруари 2012 г.
Възможностите за риболов или забраните за зоната на Конвенцията CCAMLR, определени в членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V, се прилагат от началото на съответните периоди на прилагане, посочени за тези възможности за риболов или забрани.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2012 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 44/2012 DEL CONSIGLIO
del 17 gennaio 2012
che stabilisce, per il 2012, le possibilità di pesca concesse nelle acque UE e, per le navi UE, in determinate acque non appartenenti all'UE, per alcuni stock ittici e gruppi di stock ittici che sono oggetto di negoziati o accordi internazionali
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 43, paragrafo 3,
vista la proposta della Commissione europea,
considerando quanto segue:
(1)
L’articolo 43, paragrafo 3, del trattato stabilisce che il Consiglio, su proposta della Commissione, deve adottare le misure relative alla fissazione e alla ripartizione delle possibilità di pesca.
(2)
A norma del regolamento (CE) n. 2371/2002 del Consiglio, del 20 dicembre 2002, relativo alla conservazione e allo sfruttamento sostenibile delle risorse della pesca nell’ambito della politica comune della pesca (1), le misure dell'Unione che disciplinano l’accesso alle acque e alle risorse e l’esercizio sostenibile delle attività di pesca sono stabilite tenendo conto dei pareri scientifici, tecnici ed economici disponibili e, in particolare, delle relazioni del comitato scientifico, tecnico ed economico per la pesca (CSTEP), nonché alla luce di pareri dei consigli consultivi regionali.
(3)
Spetta al Consiglio adottare le misure relative alla fissazione e alla ripartizione delle possibilità di pesca per tipo di pesca o gruppo di tipi di pesca, comprese, se del caso, talune condizioni ad esse funzionalmente collegate. È opportuno che le possibilità di pesca siano ripartite tra gli Stati membri in modo tale da garantire a ciascuno di essi la stabilità relativa delle attività di pesca per ciascuno stock o tipo di pesca e nel rispetto degli obiettivi della politica comune della pesca stabiliti nel regolamento (CE) n. 2371/2002.
(4)
Al fine di garantire condizioni uniformi di esecuzione del presente regolamento per quanto riguarda la revisione di contingenti per il capelin spettanti all'Unione nelle acque groenlandesi delle sottozone CIEM V e XIV, dovrebbero essere attribuite alla Commissione competenze.
(5)
Al fine di garantire condizioni uniformi di esecuzione dei limiti di cattura per determinati stock di specie a ciclo vitale breve, dovrebbero essere attribuite alla Commissione competenze di esecuzione relative alla revisione dei TAC alla luce delle informazioni scientifiche raccolte durante la prima metà del 2012. Tali competenze dovrebbero essere esercitate conformemente al regolamento (UE) n. 182/2011 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 16 febbraio 2011, che stabilisce le regole e i principi generali relativi alle modalità di controllo da parte degli Stati membri dell'esercizio delle competenze di esecuzione attribuite alla Commissione (2).
(6)
Ove sussistano, in casi debitamente giustificati connessi al dovere dell'Unione di adempiere ai propri obblighi internazionali, imperativi motivi di urgenza, la Commissione dovrebbe adottare atti di esecuzione immediatamente applicabili relativi alla revisione dei TAC di tali stock di specie dal ciclo vitale breve.
(7)
Alcuni TAC prevedono la possibilità per gli Stati membri di attribuire quantitativi supplementari alle navi che partecipano a prove su attività di pesca pienamente documentate. Scopo di tali prove è verificare l’efficacia di un sistema di contingenti di cattura per evitare i rigetti e lo spreco di risorse ittiche che questi comportano. I rigetti incontrollati di pesce costituiscono una minaccia per la sostenibilità a lungo termine delle risorse ittiche in quanto bene pubblico e, di conseguenza, per gli obiettivi della politica comune della pesca. I sistemi basati su contingenti di cattura rappresentano invece per i pescatori un incentivo a ottimizzare la selettività delle operazioni di cattura. Ai fini di una gestione razionale dei rigetti, un’attività di pesca pienamente documentata dovrebbe dar conto di tutte le operazioni effettuate in mare e non solo di quanto viene sbarcato in porto. Le condizioni da soddisfare perché gli Stati membri possano attribuire tali quantitativi supplementari dovrebbero pertanto includere l’utilizzo obbligatorio di telecamere a circuito chiuso (CCTV) associate a un sistema di sensori. Ciò dovrebbe consentire di registrare nei dettagli le catture conservate a bordo e quelle rigettate in mare. Un sistema che si avvalga di osservatori umani operanti in tempo reale a bordo dei pescherecci risulterebbe meno efficiente, più costoso e meno affidabile. Attualmente l'uso di CCTV costituisce pertanto un prerequisito per l'efficace applicazione di regimi di riduzione dei rigetti quali la pesca pienamente documentata, a condizione che siano rispettati i requisiti della direttiva 95/46/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 24 ottobre 1995, relativa alla tutela delle persone fisiche con riguardo al trattamento dei dati personali, nonché alla libera circolazione di tali dati (3).
(8)
È opportuno che i TAC siano stabiliti sulla base di pareri scientifici disponibili, tenendo conto degli aspetti biologici e socioeconomici e garantendo nel contempo parità di trattamento ai settori della pesca, nonché alla luce dei pareri espressi in sede di consultazione delle parti, in particolare durante le riunioni con il comitato consultivo per la pesca e l’acquacoltura e i consigli consultivi regionali interessati.
(9)
È opportuno che i TAC applicabili a stock soggetti a specifici piani pluriennali siano fissati conformemente alle norme stabilite nei piani stessi. Di conseguenza, i TAC per gli stock di sogliola nel Mare del Nord, di passera di mare nel Mare del Nord, di merluzzo bianco nel Mare del Nord, nello Skagerrak e nella Manica orientale e di tonno rosso nell'Atlantico orientale e nel Mediterraneo dovrebbero essere fissati conformemente alle norme stabilite dal regolamento (CE) n. 676/2007 del Consiglio, dell'11 giugno 2007, che istituisce un piano pluriennale per le attività di pesca relative agli stock di passera di mare e sogliola nel Mare del Nord (4), dal regolamento (CE) n. 1342/2008 del Consiglio, del 18 dicembre 2008, che istituisce un piano a lungo termine per gli stock di merluzzo bianco e le attività di pesca che sfruttano tali stock (5) (il «piano per il merluzzo bianco»), e dal regolamento (CE) n. 302/2009 del Consiglio, del 6 aprile 2009, concernente un piano pluriennale di ricostituzione del tonno rosso nell'Atlantico orientale e nel Mediterraneo (6).
(10)
Per gli stock per i quali non si dispone di dati sufficienti o di dati affidabili per elaborare stime dell’abbondanza, le misure di gestione e i livelli dei TAC dovrebbero seguire l'approccio precauzionale di gestione della pesca di cui all'articolo 3, lettera i), del regolamento (CE) n. 2371/2002 del Consiglio, tenendo conto dei fattori inerenti ad ogni singolo stock, con particolare riguardo alle informazioni disponibili sull’evoluzione dello stock e alle considerazioni riguardanti la pesca multispecifica.
(11)
Ai sensi dell’articolo 2 del regolamento (CE) n. 847/96 del Consiglio, del 6 maggio 1996, che introduce condizioni complementari per la gestione annuale dei TAC e dei contingenti (7), è necessario individuare gli stock soggetti alle varie misure ivi menzionate.
(12)
È necessario stabilire i massimali di sforzo per il 2012 conformemente agli articoli 11 e 12 del regolamento (CE) n. 1342/2008, all'articolo 9del regolamento (CE) n. 676/2007 e agli articoli 5 e 9 del regolamento (CE) n. 302/2009, tenendo conto del regolamento (CE) n. 754/2009 del Consiglio, del 27 luglio 2009, che esclude alcuni gruppi di navi dal regime di gestione dello sforzo di pesca previsto al capitolo III del regolamento (CE) n. 1342/2008 (8).
(13)
Sulla base del parere del Consiglio internazionale per l'esplorazione del mare (CIEM) è opportuno mantenere e rivedere un sistema di gestione del cicerello nelle acque UE delle divisioni CIEM IIa e IIIa e della sottozona CIEM IV.
(14)
Per alcune specie, ad esempio alcune specie di squali, anche un’attività di pesca limitata potrebbe comportare un serio rischio per la loro conservazione. Le possibilità di pesca per tali specie dovrebbero pertanto essere totalmente limitate tramite un divieto generale di pesca delle medesime.
(15)
Lo scampo è catturato insieme a varie altre specie nell’ambito di attività di pesca demersale multispecifica. In una zona situata a ovest dell’Irlanda, nota come Porcupine Bank, è stato raccomandato nei pareri scientifici di non aumentare le catture di questa specie nel 2012. Al fine di contribuire alla prosecuzione della ricostituzione dello stock, è opportuno limitare le possibilità di pesca, in determinate parti di tale zona e in determinati periodi, al prelievo di specie pelagiche con le quali lo scampo non è catturato.
(16)
Secondo la procedura prevista negli accordi e nei protocolli sulle relazioni in materia di pesca con la Norvegia (9), le Isole Færøer (10), la Groenlandia (11) e l'Islanda (12) l'Unione ha tenuto consultazioni sui diritti di pesca con tali soggetti. Le consultazioni con le Isole Færøer non sono ancora terminate e si prevede che gli accordi per il 2012 con tale Stato saranno conclusi all'inizio del 2012. Analogamente, le consultazioni con l'Islanda proseguiranno nel 2012. Per evitare l'interruzione delle attività di pesca dell'Unione e consentire la necessaria flessibilità per la conclusione di tali accordi nel 2012, è opportuno che l'Unione stabilisca su base provvisoria le possibilità di pesca per gli stock oggetto degli accordi con l'Islanda e/o con le Isole Færøer.
(17)
Conformemente alle consultazioni fra Stati costieri in merito alla gestione dello sgombro, del melù, dell'aringa atlantico-scandinava e dell'eglefino del mare del Nord, l'Unione può autorizzare le navi UE a prelevare fino al 10 % in più del contingente ad essa assegnato, purché tali quantitativi pescati in eccesso siano detratti dal contingente dell'Unione per il 2013. Per converso, l'Unione può prelevare nel 2013 quantitativi inutilizzati corrispondenti a un massimo del 10 % del contingente assegnatole per il 2012. È opportuno consentire siffatta flessibilità agli Stati membri interessati nella gestione delle possibilità di pesca in questione, in particolare permettendo loro di optare per l'utilizzo di un contingente di flessibilità.
(18)
Le attività di pesca del merluzzo bianco svolte dall'Unione nelle acque UE e nelle acque internazionali delle zone CIEM I e IIB comportano tradizionalmente catture accessorie di eglefino. È pertanto necessario stabilire per tali attività limiti a dette catture accessorie che siano in linea con i livelli storici.
(19)
L'Unione è parte contraente di varie organizzazioni di gestione della pesca e collabora con altre organizzazioni in qualità di parte non contraente. Inoltre, in virtù dell'atto di adesione del 2003, gli accordi in materia di pesca precedentemente conclusi dalla Repubblica di Polonia, quali la convenzione per la conservazione e la gestione del merluzzo giallo nella zona centrale del Mare di Bering sono gestiti dall'Unione a decorrere dalla data di adesione della Polonia. Dette organizzazioni per la pesca hanno raccomandato l'introduzione di una serie di misure per il 2012, tra cui le possibilità di pesca per le navi UE. Tali possibilità di pesca dovrebbero essere attuate nel diritto dell'Unione.
(20)
Nella sua 33a riunione annuale del 2011, l'Organizzazione della pesca nell'Atlantico nord-occidentale (NAFO) ha adottato per il 2012 una serie di possibilità di pesca relative a taluni stock nelle sottozone 1-4 della zona della convenzione NAFO. Tali possibilità di pesca, che comprendono alcuni TAC e, nel caso del gamberello nella divisione 3M, un regime di ripartizione dello sforzo, devono essere attuate nel diritto dell'Unione.
(21)
Nella sua 82a riunione annuale del 2011, la Commissione interamericana per il tonno tropicale (IATTC) ha adottato misure di conservazione per il tonno albacora, il tonno obeso e il tonnetto striato. La IATTC ha inoltre adottato una risoluzione per la conservazione degli squali alalunga. È opportuno attuare tali misure nel diritto dell'Unione.
(22)
Nella sua riunione annuale del 2011 la Commissione internazionale per la conservazione dei tonnidi dell'Atlantico (ICCAT) ha adottato le tabelle di concordanza che fissano i contingenti modificati e indicano la sottoutilizzazione e la sovrautilizzazione delle possibilità di pesca delle parti contraenti dell'ICCAT. A tale proposito l'ICCAT ha riconosciuto che, nel 2010, l'Unione ha sottoutilizzato il suo contingente per il pesce spada settentrionale e meridionale, il tonno obeso e l'alalunga. Per conformarsi agli adeguamenti dei contingenti dell'Unione stabiliti dall'ICCAT, è necessario che tale sottoutilizzazione delle possibilità di pesca sia ripartita sulla base del contributo rispettivo di ciascuno Stato membro alla medesima, senza modificare i criteri di ripartizione fissati nel presente regolamento in merito all'assegnazione annua dei TAC. Da detta riunione annuale sono scaturiti anche la modifica del piano di ricostituzione del marlin azzurro e del marlin bianco, la riduzione del contingente di marlin azzurro dell'Unione, il lieve aumento del contingente di marlin bianco dell'Unione e l'adozione di una raccomandazione dell'ICCAT sulla conservazione degli squali seta. È opportuno attuare tali misure nel diritto dell'Unione.
(23)
Nel corso della riunione annuale del 2011, la Commissione per il tonno dell'Oceano Indiano (IOTC) non ha modificato le proprie misure relative alle possibilità di pesca quali attualmente attuate nel diritto dell'Unione. Le misure attualmente applicabili adottate dalla IOTC dovrebbero essere attuate nel diritto dell'Unione.
(24)
I partecipanti alla terza riunione internazionale per la creazione di un'organizzazione regionale di gestione della pesca (ORGP) nelle acque d'altura del Pacifico meridionale (SPRFMO), svoltasi nel maggio 2007, hanno adottato misure provvisorie (comprendenti possibilità di pesca) volte a disciplinare la pesca pelagica e la pesca di fondo in tale zona fino all'istituzione della suddetta ORGP. Tali misure provvisorie sono state rivedute nell'ambito della seconda conferenza preparatoria per la commissione SPRFMO tenutasi a gennaio 2011 e saranno ulteriormente riviste nel corso della terza conferenza preparatoria per la commissione SPRFMO, prevista dal 30 gennaio al 3 febbraio 2012. Tali misure provvisorie sono volontarie e non giuridicamente vincolanti a norma del diritto internazionale. È tuttavia opportuno, in conformità agli obblighi internazionali di conservazione e cooperazione stabiliti dal diritto internazionale del mare, attuare le suddette misure nel diritto dell’Unione fissando un contingente complessivo per l’Unione e prevedendone la ripartizione tra gli Stati membri interessati.
(25)
Nella sua riunione annuale del 2011, l'Organizzazione per la pesca nell'Atlantico sud-orientale (SEAFO) non ha modificato i totali ammissibili di catture per l'austromerluzzo, il pesce specchio atlantico, i berici e il granchio rosso di fondale approvati per il 2011 e il 2012 nel corso della riunione annuale del 2010. Le misure attualmente applicabili adottate dalla SEAFO dovrebbero essere attuate nel diritto dell'Unione.
(26)
Alla luce del più recente parere scientifico del CIEM e in conformità degli impegni internazionali assunti nell'ambito della convenzione per la pesca nell'Atlantico nord-orientale (NEAFC), è necessario limitare lo sforzo di pesca per determinate specie di acque profonde.
(27)
L'ottava riunione annuale della Commissione per la pesca nel Pacifico centro-occidentale (WCPFC), prevista per il 2011, è stata rinviata al 2012. È tuttavia opportuno mantenere in vigore le misure di conservazione e di gestione attualmente applicabili fino a tale riunione annuale.
(28)
Nella riunione annuale del 2011 le parti della convenzione per la conservazione e la gestione del merluzzo giallo nella zona centrale del Mare di Bering non hanno modificato le sue misure relative alle possibilità di pesca. Le misure attualmente in vigore dovrebbero essere attuate conformemente al diritto dell'Unione.
(29)
Alcune misure internazionali volte a istituire o a limitare le possibilità di pesca per l'Unione sono adottate alla fine dell'anno dalle competenti ORGP e diventano applicabili prima dell'entrata in vigore del presente regolamento. È quindi necessario che le disposizioni che attuano tali misure nel diritto dell'Unione si applichino con effetto retroattivo. In particolare, poiché la campagna di pesca nella zona della convenzione CCAMLR (commissione per la conservazione delle risorse biologiche dell'Antartico) va dal 1o dicembre al 30 novembre, e talune possibilità di pesca o divieti nell'ambito della zona della convenzione CCAMLR vengono dunque fissati per il periodo che ha inizio il 1o dicembre 2011, è opportuno che le relative disposizioni del presente regolamento si applichino a partire da tale data. Tale applicazione retroattiva non pregiudica il principio del legittimo affidamento poiché ai membri della CCAMLR è vietato pescare senza autorizzazione nella zona della convenzione CCAMLR.
(30)
Il 16 dicembre 2011 l'Unione ha fatto una dichiarazione nei confronti della Repubblica bolivariana del Venezuela («Venezuela») con la quale concede alle navi battenti bandiera venezuelana possibilità di pesca nelle acque UE nella zona economica esclusiva (ZEE) al largo della Guiana francese. Occorre fissare le possibilità di pesca di lutiani di cui il Venezuela dispone nelle acque dell'Unione.
(31)
L’utilizzo delle possibilità di pesca concesse alle navi UE ai sensi del presente regolamento è soggetto al regolamento (CE) n. 1224/2009 del Consiglio, del 20 novembre 2009, che istituisce un regime di controllo comunitario per garantire il rispetto delle norme della politica comune della pesca (13), e in particolare agli articoli 33 e 34 concernenti la registrazione delle catture e dello sforzo di pesca e la notifica dei dati sull’esaurimento delle possibilità di pesca. È quindi necessario specificare i codici che gli Stati membri devono utilizzare per trasmettere alla Commissione i dati riguardanti gli sbarchi di stock disciplinati dal presente regolamento.
(32)
Per evitare l'interruzione delle attività di pesca e garantire il sostentamento dei pescatori dell'Unione, il presente regolamento dovrebbe applicarsi a decorrere dal 1o gennaio 2012, ad eccezione delle disposizioni relative alle limitazioni dello sforzo di pesca, che dovrebbero applicarsi dal 1o febbraio 2012, e di disposizioni specifiche per regioni particolari, che dovrebbero avere una data di applicazione specifica come indicato nel considerando 29. Per motivi di urgenza, è opportuno che il presente regolamento entri in vigore immediatamente dopo la pubblicazione.
(33)
Le possibilità di pesca dovrebbero essere utilizzate nel pieno rispetto del diritto applicabile dell’Unione,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
TITOLO I
AMBITO DI APPLICAZIONE E DEFINIZIONI
Articolo 1
Oggetto
1. Il presente regolamento stabilisce le possibilità di pesca concesse nelle acque UE e, per le navi UE, in determinate acque non appartenenti all'UE, per alcuni stock ittici e gruppi di stock ittici che sono oggetto di negoziati o accordi internazionali.
2. Le possibilità di pesca di cui al paragrafo 1 comprendono:
a)
limiti di cattura per il 2012;
b)
limitazioni dello sforzo di pesca per il periodo dal 1o febbraio 2012 al 31 gennaio 2013;
c)
possibilità di pesca per il periodo dal 1o dicembre 2011 al 30 novembre 2012 per determinati stock nella zona regolamentata dalla convenzione CCAMLR; e
d)
possibilità di pesca per i periodi stabiliti all'articolo 27 per determinati stock nella zona della convenzione IATTC.
3. Il presente regolamento stabilisce altresì possibilità di pesca provvisorie per alcuni stock e gruppi di stock ittici soggetti a consultazioni in materia di pesca con paesi terzi. Le possibilità di pesca definitive sono stabilite conformemente al trattato una volta concluse tali consultazioni.
4. Alcune possibilità di pesca di cui all'allegato I restano non assegnate e gli Stati membri non possono accedervi fino a quando non siano state stabilite possibilità di pesca definitive a norma del paragrafo 3.
Articolo 2
Ambito di applicazione
Il presente regolamento si applica:
a)
alle navi UE;
b)
alle navi dei paesi terzi operanti nelle acque UE.
Articolo 3
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si applicano le seguenti definizioni:
a)
«nave UE», un peschereccio battente bandiera di uno Stato membro e immatricolato nell’Unione;
b)
«nave di un paese terzo», un peschereccio battente bandiera di un paese terzo e immatricolato in tale paese;
c)
«acque UE», le acque poste sotto la sovranità o giurisdizione degli Stati membri, ad eccezione delle acque adiacenti ai territori d'oltremare e ai territori elencati nell’allegato II del trattato;
d)
«totale ammissibile di catture» (TAC), la quantità di ciascuno stock ittico che può essere pescata e sbarcata ogni anno;
e)
«contingente», la quota del TAC assegnata all'Unione, a uno Stato membro o a un paese terzo;
f)
«acque internazionali», le acque non soggette alla sovranità o giurisdizione di un qualsiasi Stato;
g)
«apertura di maglia», l’apertura di maglia delle reti da pesca determinata conformemente al regolamento (CE) n. 517/2008 (14).
Articolo 4
Zone di pesca
Ai fini del presente regolamento si applicano le seguenti definizioni delle zone:
a)
zone CIEM (Consiglio internazionale per l’esplorazione del mare), le zone geografiche specificate nell'allegato III del regolamento (CE) n. 218/2009 (15);
b)
«Skagerrak», la zona geografica delimitata, a ovest, da una linea tracciata dal faro di Hanstholm al faro di Lindesnes e, a sud, da una linea tracciata dal faro di Skagen al faro di Tistlarna, e da qui fino al punto più vicino della costa svedese;
c)
«Kattegat», la zona geografica delimitata, a nord, da una linea tracciata dal faro di Skagen al faro di Tistlarna, e da qui fino al punto più vicino della costa svedese e, a sud, da una linea tracciata da Capo Hasenøre a Capo Gnibens Spids, da Korshage a Spodsbjerg e da Capo Gilbjerg a Kullen;
d)
zone Copace (Comitato per la pesca nell’Atlantico centro-orientale), le zone geografiche specificate nell’allegato II del regolamento (CE) n. 216/2009 (16);
e)
zone NAFO (Organizzazione della pesca nell’Atlantico nord-occidentale), le zone geografiche specificate nell'allegato III del regolamento (CE) n. 217/2009 (17);
f)
«zona della convenzione SEAFO» (Organizzazione per la pesca nell'Atlantico sud-orientale), la zona geografica specificata nella convenzione sulla conservazione e gestione delle risorse della pesca nell'Atlantico sudorientale (18);
g)
«zona della convenzione ICCAT» (Commissione internazionale per la conservazione dei tonnidi dell'Atlantico), la zona geografica specificata nella convenzione internazionale per la conservazione dei tonnidi dell'Atlantico (19);
h)
«zona della convenzione CCAMLR» (commissione per la conservazione delle risorse biologiche dell'Antartico), la zona geografica specificata nell'articolo 2, lettera a), del regolamento (CE) n. 601/2004 (20);
i)
«zona della convenzione IATTC» (Commissione interamericana per i tonnidi tropicali), la zona geografica specificata nella convenzione per il rafforzamento della commissione interamericana per i tonnidi tropicali istituita dalla convenzione del 1949 tra gli Stati Uniti d'America e la Repubblica di Costa Rica (21);
j)
«zona della convenzione IOTC» (Commissione per il tonno dell'Oceano Indiano), la zona geografica specificata nell'accordo che istituisce la Commissione per il tonno dell'Oceano Indiano (22);
k)
«zona della convenzione SPRFMO» (Organizzazione regionale di gestione della pesca per il Pacifico meridionale), la zona geografica d'alto mare situata a sud di 10° N, a nord della zona della convenzione CCAMLR, a est della zona della convenzione SIOFA, quale definita nell'Accordo di pesca per l'Oceano Indiano meridionale (23), e ad ovest delle zone soggette alla giurisdizione degli Stati dell'America del Sud in materia di pesca;
l)
«zona della convenzione WCPFC» (Commissione per la pesca nel Pacifico centro-occidentale), la zona geografica specificata nella convenzione sulla conservazione e la gestione degli stock ittici altamente migratori dell'Oceano Pacifico centrale e occidentale (24);
m)
«acque d'altura del Mare di Bering», la zona geografica delle acque d'altura del Mare di Bering che si estendono oltre le 200 miglia nautiche dalle linee di base a partire dalle quali è misurata la larghezza delle acque territoriali degli Stati che si affacciano sul Mare di Bering.
TITOLO II
POSSIBILITÀ DI PESCA PER LE NAVI UE
CAPO I
Disposizioni generali
Articolo 5
TAC e loro ripartizione
1. I TAC per le navi UE operanti nelle acque UE o in determinate acque non appartenenti all’UE e la loro ripartizione tra gli Stati membri, nonché le eventuali condizioni ad essi funzionalmente collegate, sono fissati nell’allegato I.
2. Le navi UE sono autorizzate a effettuare catture, nei limiti dei TAC fissati nell'allegato I, nelle acque soggette, in materia di pesca, alla giurisdizione delle Isole Færøer, della Groenlandia, dell'Islanda e della Norvegia e nella zona di pesca intorno a Jan Mayen, nel rispetto delle condizioni stabilite nell'articolo 14 e nell'allegato III del presente regolamento e nel regolamento (CE) n. 1006/2008 (25) e nelle relative disposizioni di applicazione.
3. La Commissione rivede i contingenti per il capelin spettanti all'Unione nelle acque groenlandesi delle sottozone CIEM V e XIV sulla base del TAC e della sua assegnazione all'Unione stabiliti dalla Groenlandia conformemente all'accordo di partenariato nel settore della pesca tra la Comunità europea, da un lato, e il governo della Danimarca e il governo locale della Groenlandia, dall'altro e al relativo protocollo.
4. Alla luce delle informazioni scientifiche raccolte nel primo semestre del 2012, i TAC fissati nell'allegato I per gli stock di seguito indicati possono essere riveduti dalla Commissione secondo la procedura di cui all'articolo 38, paragrafo 2:
a)
lo stock di cicerello e le catture accessorie connesse nelle acque UE delle divisioni CIEM IIa, IIIa e della sottozona CIEM IV in conformità dell'allegato IIB del presente regolamento;
b)
lo stock di busbana norvegese e le catture accessorie connesse nella sottozona CIEM IIIa e nelle acque UE della divisione CIEM IIa e della sottozona CIEM IV;
c)
lo stock di spratto e le catture accessorie connesse nelle acque UE della divisione CIEM IIa e della sottozona CIEM IV.
5. Per imperativi motivi di urgenza debitamente giustificati connessi al dovere dell'Unione di adempiere ai propri obblighi internazionali, la Commissione rivede i TAC stabiliti all'allegato I per gli stock di cui al paragrafo 4 del presente articolo mediante atti di esecuzione direttamente applicabili secondo la procedura di cui all'articolo 38, paragrafo 3. Gli atti suddetti restano in vigore per il periodo di attuazione del presente regolamento e in ogni caso non oltre il 31 dicembre 2012.
Articolo 6
Assegnazione di quantitativi supplementari alle navi che partecipano a prove su attività di pesca pienamente documentate
1. Per alcuni stock uno Stato membro può assegnare un quantitativo supplementare alle navi battenti la sua bandiera che partecipano a prove su attività di pesca pienamente documentate. Tali stock sono indicati nell'allegato I. I quantitativi supplementari non superano un limite complessivo stabilito nell’allegato I ed espresso come percentuale del contingente assegnato a tale Stato membro.
2. I quantitativi supplementari di cui al paragrafo 1 possono essere concessi solo alle seguenti condizioni:
a)
la nave fa uso di telecamere a circuito chiuso (CCTV), associate a un sistema di sensori, che registrino tutte le attività di pesca e di trasformazione effettuate a bordo;
b)
il quantitativo supplementare assegnato a una singola nave che partecipa a prove su attività di pesca pienamente documentate non è superiore al 75 % dei rigetti stimati per il tipo di nave cui essa appartiene, e in ogni caso non rappresenta un aumento del quantitativo attribuito alla nave superiore al 30 %;
c)
tutte le catture degli stock rilevanti per i quali sono stati assegnati quantitativi supplementari effettuate dalla nave in questione sono imputate al quantitativo totale ad essa attribuito;
In deroga alla lettera b), uno Stato membro può eccezionalmente assegnare alla nave battente la sua bandiera quantitativi supplementari che corrispondono a più del 75 % dei rigetti stimati per il tipo di nave cui appartiene la nave interessata, a condizione che:
i)
i rigetti stimati per il tipo di nave siano inferiori al 10 %;
ii)
sia possibile dimostrare che includere tale tipo di nave è importante per valutare le potenzialità del sistema di CCTV per finalità di controllo;
iii)
il limite complessivo del 75 % dei rigetti stimati non sia superato per tutte le navi che partecipano alle prove.
3. Se uno Stato membro constata che una nave che partecipa a prove su attività di pesca pienamente documentate non rispetta le condizioni di cui al paragrafo 2, revoca immediatamente l’assegnazione del quantitativo supplementare concesso a tale nave e la esclude dalla partecipazione alle suddette prove per il resto del 2012.
4. Prima di procedere all’assegnazione dei quantitativi supplementari di cui al paragrafo 1, uno Stato membro comunica alla Commissione le seguenti informazioni:
a)
elenco delle navi battenti la sua bandiera che partecipano a prove su attività di pesca pienamente documentate;
b)
specifiche delle attrezzature elettroniche di controllo a distanza installate a bordo delle navi partecipanti;
c)
capacità, tipo e specifiche degli attrezzi utilizzati da tali navi;
d)
i rigetti stimati per ciascun tipo di nave partecipante;
e)
quantità di catture dello stock soggetto al TAC pertinente effettuate nel 2011 dalle navi partecipanti.
5. La Commissione può chiedere che la valutazione dei rigetti stimati per il tipo di nave di cui al paragrafo 2, lettera b), sia sottoposta a un organo scientifico consultivo per esame. In mancanza di una valutazione di conferma, lo Stato membro interessato informa per iscritto la Commissione riguardo alle misure adottate per garantire che le navi interessate rispettino le condizioni relative ai rigetti stimati fissate nel paragrafo 2, lettera b).
Articolo 7
Flessibilità nella gestione di taluni stock
1. Per taluni stock di cui all'allegato I uno Stato membro può optare per un aumento del 10 % del contingente inizialmente assegnatogli nell'allegato I. Lo Stato membro notifica siffatta decisione alla Commissione. All'atto di tale notifica il contingente aumentato è considerato il contingente assegnato allo Stato membro in questione.
2. I quantitativi prelevati nel 2012 nell'ambito di siffatto contingente aumentato che eccedono il contingente iniziale sono detratti nel calcolo del contingente assegnato per il pertinente stock nel 2013 allo Stato membro in questione.
3. I quantitativi non prelevati nell'ambito del contingente iniziale, fino a un massimo del 10 % di esso, sono aggiunti nel calcolo del contingente assegnato per il pertinente stock nel 2013 allo Stato membro in questione.
Articolo 8
Condizioni per lo sbarco delle catture e delle catture accessorie
La conservazione a bordo e lo sbarco di pesci provenienti da stock per i quali sono stati stabiliti TAC sono consentiti unicamente:
a)
se le catture sono state effettuate da pescherecci battenti bandiera di uno Stato membro che dispone di un contingente non ancora esaurito; oppure
b)
se le catture rientrano in una quota a disposizione dell’UE che non è stata ripartita tra gli Stati membri tramite contingenti e se detta quota dell’UE non è ancora esaurita.
Articolo 9
Limitazioni dello sforzo di pesca
Dal 1o febbraio 2012 al 31 gennaio 2013, le misure concernenti lo sforzo di pesca di cui all'allegato IIA si applicano alla gestione di taluni stock di merluzzo bianco, passera di mare e sogliola nelle seguenti zone:
a)
lo Skagerrak;
b)
la parte della divisione CIEM IIIa non appartenente allo Skagerrak e al Kattegat;
c)
la sottozona CIEM IV;
d)
le acque UE della divisione CIEM IIa; e
e)
la divisione CIEM VIId.
Articolo 10
Limiti di cattura e di sforzo nella pesca in acque profonde
1. L'articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2347/2002 (26), che stabilisce l'obbligo di detenere un permesso per la pesca di stock di acque profonde, si applica all'ippoglosso nero. La cattura, la conservazione a bordo, il trasbordo e lo sbarco di ippoglosso nero sono soggetti alle condizioni stabilite nel suddetto articolo.
2. Gli Stati membri garantiscono che, nel 2012, i livelli dello sforzo di pesca esercitato da navi titolari di permessi di pesca per acque profonde di cui all'articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2347/2002, misurati in chilowatt-giorni fuori dal porto, non superino il 65 % dello sforzo di pesca annuale medio messo in atto dalle navi dello Stato membro interessato nel 2003 nel corso di bordate per le quali dette navi detenevano permessi di pesca per acque profonde o nelle quali erano state catturate specie di acque profonde di cui agli allegati I e II del suddetto regolamento. Il presente paragrafo si applica unicamente alle bordate di pesca in cui sono stati catturati più di 100 kg di specie di acque profonde diverse dall'argentina.
Articolo 11
Disposizioni speciali in materia di ripartizione delle possibilità di pesca
1. La ripartizione tra gli Stati membri delle possibilità di pesca ai sensi del presente regolamento non pregiudica:
a)
gli scambi realizzati a norma dell’articolo 20, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 2371/2002;
b)
le riassegnazioni effettuate a norma dell’articolo 37 del regolamento (CE) n. 1224/2009 o dell’articolo 10, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1006/2008;
c)
gli sbarchi supplementari autorizzati a norma dell’articolo 3 del regolamento (CE) n. 847/96;
d)
i quantitativi riportati a norma dell’articolo 4 del regolamento (CE) n. 847/96;
e)
le detrazioni effettuate a norma degli articoli 37, 105, 106 e 107 del regolamento (CE) n. 1224/2009.
2. Salvo se diversamente specificato nell’allegato I del presente regolamento, l’articolo 3 del regolamento (CE) n. 847/96 si applica agli stock soggetti a TAC precauzionali e l’articolo 3, paragrafi 2 e 3, e l’articolo 4 di detto regolamento si applicano agli stock soggetti a TAC analitici.
Articolo 12
Periodi di divieto della pesca
1. Nel Porcupine Bank è vietato pescare o conservare a bordo le specie seguenti nel periodo dal 1o maggio al 31 luglio 2012: brosmio, molva azzurra e molva.
2. Ai fini del presente articolo, il Porcupine Bank comprende la zona geografica delimitata dalle lossodromie che collegano in successione i seguenti punti:
Punto
Latitudine
Longitudine
1
52° 27′ N
12° 19′ O
2
52° 40′ N
12° 30′ O
3
52° 47′ N
12° 39,600′ O
4
52° 47′ N
12° 56′ O
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ O
6
51° 22′ N
14° 24′ O
7
51° 22′ N
14° 03′ O
8
52° 10′ N
13° 25′ O
9
52° 32′ N
13° 07,500′ O
10
52° 43′ N
12° 55′ O
11
52° 43′ N
12° 43′ O
12
52° 38,800′ N
12° 37′ O
13
52° 27′ N
12° 23′ O
14
52° 27′ N
12° 19′ O
3. In deroga al paragrafo 1, il transito nel Porcupine Bank detenendo a bordo le specie di cui a detto paragrafo è consentito a norma dell’articolo 50, paragrafi 3, 4 e 5, del regolamento (CE) n. 1224/2009.
Articolo 13
Divieti
1. Alle navi UE sono vietati la pesca, la conservazione a bordo, il trasbordo e lo sbarco delle seguenti specie:
a)
squalo elefante (Cetorhinus maximus) e pescecane (Carcharodon carcharias) nelle acque UE e fuori dell’UE;
b)
smeriglio (Lamna nasus) in tutte le acque, fatto salvo ove diversamente disposto nell'allegato I, parte B, del regolamento (UE) n. 43/2012 (27)
c)
squadro (Squatina squatina) nelle acque UE;
d)
razza bavosa (Dipturus batis) nelle acque UE della divisione CIEM IIa e delle sottozone CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX e X;
e)
razza ondulata (Raja undulata) e razza bianca (Rostroraja alba) nelle acque UE delle sottozone CIEM VI, VII, VIII, IX e X; e
f)
pesci violino (Rhinobatidae) nelle acque UE delle sottozone CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X e XII.
2. Gli esemplari delle specie di cui al paragrafo 1 catturati accidentalmente non devono essere danneggiati e devono essere immediatamente rilasciati.
Articolo 14
Trasmissione dei dati
Per la trasmissione alla Commissione dei dati relativi agli sbarchi dei quantitativi catturati per ogni stock ai sensi degli articoli 33 e 34 del regolamento (CE) n. 1224/2009, gli Stati membri si avvalgono dei codici degli stock che figurano nell’allegato I del presente regolamento.
CAPO II
Autorizzazioni di pesca nelle acque di paesi terzi
Articolo 15
Autorizzazioni di pesca
1. Il numero massimo di autorizzazioni di pesca per le navi UE operanti nelle acque di un paese terzo è fissato nell'allegato III.
2. Se uno Stato membro trasferisce contingenti a un altro Stato membro («scambio di contingenti») nelle zone di pesca definite nell'allegato III sulla base dell'articolo 20, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 2371/2002, tale operazione prevede anche il necessario trasferimento di autorizzazioni di pesca ed è notificata alla Commissione. Tuttavia, non può essere superato il numero totale di autorizzazioni di pesca previsto per ciascuna zona di pesca, quale indicato nell'allegato III.
CAPO III
Possibilità di pesca nelle acque regolamentate da organizzazioni regionali di gestione della pesca
Sezione 1
Zona della Convenzione ICCAT
Articolo 16
Limitazioni della capacità di pesca, di allevamento e di ingrasso del tonno rosso
1. Il numero di tonniere con lenze a canna e di imbarcazioni con lenze trainate UE autorizzate a praticare la pesca attiva di tonno rosso di taglia compresa tra 8 kg/75 cm e 30 kg/115 cm nell'Atlantico orientale è limitato conformemente a quanto disposto nel punto 1 dell'allegato IV.
2. Il numero di navi UE per la pesca costiera artigianale autorizzate a praticare la pesca attiva di tonno rosso di taglia compresa tra 8 kg/75 cm e 30 kg/115 cm nel Mediterraneo è limitato conformemente a quanto disposto nel punto 2 dell’allegato IV.
3. Il numero di navi UE dedite alla pesca del tonno rosso nel Mare Adriatico a fini di allevamento e autorizzate a praticare la pesca attiva di tonno rosso di taglia compresa tra 8 kg/75 cm e 30 kg/115 cm è limitato conformemente a quanto disposto nel punto 3 dell'allegato IV.
4. Il numero e la capacità totale espressa in stazza lorda delle navi da pesca autorizzate a pescare, detenere a bordo, trasbordare, trasportare o sbarcare tonno rosso nell'Atlantico orientale e nel Mediterraneo sono limitati conformemente a quanto disposto nel punto 4 dell'allegato IV.
5. Il numero di tonnare impegnate nella pesca del tonno rosso nell'Atlantico orientale e nel Mediterraneo è limitato conformemente a quanto disposto nel punto 5 dell'allegato IV.
6. La capacità di allevamento e di ingrasso del tonno rosso e il quantitativo massimo di catture di tonno rosso selvatico assegnato agli allevamenti nell'Atlantico orientale e nel Mediterraneo sono limitati conformemente a quanto disposto nel punto 6 dell'allegato IV.
Articolo 17
Condizioni complementari relative al contingente di tonno rosso assegnato nell'allegato ID
Oltre al periodo di divieto previsto all'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 302/2009, la pesca del tonno rosso con reti da circuizione è vietata nell'Atlantico orientale e nel Mediterraneo dal 15 aprile al 15 maggio 2012.
Articolo 18
Pesca ricreativa e sportiva
Nell'ambito dei contingenti loro assegnati nell'allegato ID, gli Stati membri riservano un contingente specifico di tonno rosso alla pesca ricreativa e sportiva.
Articolo 19
Squali
1. Nell'ambito di qualsiasi attività di pesca è vietato conservare a bordo, trasbordare o sbarcare parti o carcasse non sezionate di squali volpe occhione (Alopias superciliosus).
2. È vietata la pesca diretta di specie di squalo volpe del genere Alopias.
3. È vietato conservare a bordo, trasbordare o sbarcare parti o carcasse non sezionate di pesci martello della famiglia Sphyrnidae (ad eccezione dello Sphyrna tiburo) nell'ambito di attività di pesca nella zona della convenzione ICCAT.
4. È vietato conservare a bordo, trasbordare o sbarcare parti o carcasse non sezionate di squali alalunga (Carcharhinus longimanus) catturati nell'ambito di qualsiasi attività di pesca.
5. È vietato conservare a bordo squali seta (Carcharhinus falciformis) catturati nell'ambito di qualsiasi attività di pesca.
Sezione 2
Zona della convenzione CCAMLR
Articolo 20
Divieti e limiti di cattura
1. La pesca diretta alle specie elencate nell'allegato V, parte A, è vietata nelle zone e nei periodi ivi indicati.
2. Per le attività di pesca sperimentale si applicano i TAC e i limiti per le catture accessorie di cui all'allegato V, parte B, nelle sottozone ivi indicate.
Articolo 21
Pesca sperimentale
1. Nel 2012 solo gli Stati membri che sono membri della commissione CCAMLR possono partecipare alla pesca sperimentale con palangari di Dissostichus spp. nelle sottozone FAO 88.1 e 88.2 e nelle divisioni 58.4.1, 58.4.2 e 58.4.3a al di fuori delle zone di giurisdizione nazionale. Se tali Stati membri intendono partecipare alle suddette attività di pesca, lo notificano al segretariato della CCAMLR conformemente agli articoli 7 e 7 bis del regolamento (CE) n. 601/2004 e comunque entro il 1o giugno 2012.
2. Per quanto riguarda le sottozone FAO 88.1 e 88.2 e le divisioni 58.4.1, 58.4.2 e 58.4.3a, i TAC e i limiti delle catture accessorie per sottozona e per divisione e la loro ripartizione per piccole unità di ricerca (Small Scale Research Units - SSRU) all'interno delle singole sottozone e divisioni sono indicati nell'allegato V, parte B. La pesca praticata in una qualsiasi SSRU è sospesa quando le catture dichiarate raggiungono il TAC stabilito e la SSRU in questione è chiusa alla pesca per il resto della campagna.
3. Le operazioni di pesca devono svolgersi in una zona geografica e batimetrica quanto più ampia possibile per consentire la raccolta dei dati necessari a determinare il potenziale di pesca ed evitare una concentrazione eccessiva in termini di catture e di sforzo di pesca. Tuttavia, nelle sottozone FAO 88.1 e 88.2 e nelle divisioni 58.4.1, 58.4.2 e 58.4.3a la pesca è vietata a profondità inferiori a 550 metri.
Articolo 22
Pesca del krill antartico durante la campagna di pesca 2012/2013
1. Durante la campagna di pesca 2012/2013 possono pescare il krill antartico (Euphausia superba) nella zona della convenzione CCAMLR solo gli Stati membri che sono membri della commissione CCAMLR. Tali Stati membri, se intendono partecipare alla pesca del krill antartico nella zona della convenzione CCAMLR, notificano al segretariato della CCAMLR, a norma dell'articolo 5 bis del regolamento (CE) n. 601/2004, e alla Commissione, e comunque entro il 1o giugno 2012:
a)
l'intenzione di praticare la pesca del krill antartico, mediante il modulo che figura nell'allegato V, parte C;
b)
la configurazione della rete, mediante il modulo che figura nell'allegato V, parte D.
2. La notifica di cui al paragrafo 1 del presente articolo include le informazioni previste all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 601/2004 per ciascuna nave che deve essere autorizzata dallo Stato membro a partecipare alla pesca del krill antartico.
3. Uno Stato membro che intende pescare il krill antartico nella zona della convenzione CCAMLR notifica la sua intenzione unicamente per le navi autorizzate battenti la sua bandiera al momento della notifica oppure battenti la bandiera di un altro membro della CCAMLR che si prevede battano la bandiera dello Stato membro in questione al momento dell'attività di pesca.
4. Gli Stati membri possono autorizzare a partecipare alla pesca del krill antartico navi diverse da quelle notificate al segretariato della CCAMLR conformemente ai paragrafi 1, 2 e 3 del presente articolo, se una nave autorizzata è impossibilitata a partecipare da legittime ragioni operative o per causa di forza maggiore. In tali circostanze gli Stati membri interessati informano immediatamente il segretariato della CCAMLR e la Commissione, fornendo:
a)
dati esaustivi relativi alla nave/alle navi sostitutive, comprese le informazioni di cui all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 601/2004;
b)
un ampio resoconto delle ragioni che giustificano la sostituzione ed eventuali prove o riferimenti a sostegno.
5. Gli Stati membri non autorizzano a partecipare alla pesca del krill antartico navi incluse in uno degli elenchi di navi per praticano la pesca illegale, non dichiarata e non regolamentata (INN) della CCAMLR.
Sezione 3
Zona della convenzione IOTC
Articolo 23
Limitazione della capacità di pesca delle navi operanti nella zona della convenzione IOTC
1. Il numero massimo di navi UE dedite alla cattura del tonno tropicale nella zona della convenzione IOTC e la corrispondente capacità espressa in stazza lorda sono fissati nell'allegato VI, punto 1.
2. Il numero massimo di navi UE dedite alla cattura del pesce spada (Xiphias gladius) e del tonno bianco (Thunnus alalunga) nella zona della convenzione IOTC e la corrispondente capacità espressa in stazza lorda sono fissati nell'allegato VI, punto 2.
3. Le navi assegnate a una delle due attività di pesca di cui ai paragrafi 1 e 2 possono essere riassegnate all'altra attività di pesca dagli Stati membri, purché i medesimi siano in grado di dimostrare alla Commissione che tale modifica non comporta un incremento dello sforzo di pesca esercitato sugli stock ittici interessati.
4. Gli Stati membri provvedono affinché, qualora venga proposto un trasferimento di capacità verso la loro flotta, le navi da trasferire figurino nel registro delle navi della IOTC o nel registro delle navi di altre organizzazioni regionali per la pesca del tonno. Non possono inoltre essere oggetto di un trasferimento le navi che figurano nell'elenco delle navi che praticano le attività di pesca INN (navi INN) di un'ORGP.
5. Per tener conto dell'attuazione dei piani di sviluppo presentati alla IOTC, gli Stati membri possono aumentare la loro capacità di pesca oltre i tetti massimi di cui ai paragrafi 1 e 2 soltanto entro i limiti stabiliti nei piani suddetti.
Articolo 24
Squali
1. Nell'ambito di qualsiasi attività di pesca è vietato conservare a bordo, trasbordare o sbarcare parti o carcasse non sezionate di squali volpe di tutte le specie della famiglia Alopiidae.
2. Gli esemplari delle specie di cui al paragrafo 1 catturati accidentalmente non devono essere danneggiati e devono essere immediatamente rilasciati.
Sezione 4
Zona della Convenzione SPRFMO
Articolo 25
Pesca pelagica - Limitazione della capacità
Gli Stati membri che hanno esercitato attivamente attività di pesca pelagiche nella zona della convenzione SPRFMO nel 2007, 2008 o 2009 limitano la stazza lorda complessiva delle navi battenti la loro bandiera dedite alla pesca di stock pelagici nel 2012 al livello totale di 78 610 tsl nella zona suddetta, in modo da garantire lo sfruttamento sostenibile delle risorse di pesca pelagiche nel Pacifico meridionale.
Articolo 26
Pesca pelagica - TAC
1. Solo gli Stati membri che hanno esercitato attivamente attività di pesca pelagiche nella zona della convenzione SPRFMO nel 2007, 2008 o 2009, come specificato nell'articolo 25, possono pescare stock pelagici in tale zona conformemente ai TAC stabiliti nell'allegato IJ.
2. Gli Stati membri notificano mensilmente alla Commissione il nome e le caratteristiche, compresa la stazza lorda, delle navi battenti la loro bandiera dedite alla pesca di cui al presente articolo.
3. Ai fini del controllo delle attività di pesca di cui al presente articolo, entro il quindicesimo giorno del mese seguente gli Stati membri inviano alla Commissione, perché le trasmetta al segretariato provvisorio della SPRFMO, le registrazioni del sistema di controllo dei pescherecci via satellite (VMS), le dichiarazioni di cattura mensili e, se disponibili, i dati relativi agli scali in porto.
Articolo 27
Pesca di fondo
Gli Stati membri aventi un'attività di cattura o uno sforzo di pesca comprovati nella pesca di fondo praticata nella zona della convenzione SPRFMO nel periodo dal 1o gennaio 2002 al 31 dicembre 2006 limitano il proprio sforzo o le proprie catture:
a)
al livello medio dei parametri di catture o di sforzo su quel periodo; e
b)
alle sole parti della zona della convenzione SPRFMO in cui è stata praticata la pesca di fondo nel corso di una delle precedenti campagne di pesca.
Sezione 5
Zona della Convenzione IATTC
Articolo 28
Pesca con reti da circuizione
1. La pesca del tonno albacora (Thunnus albacares), del tonno obeso (Thunnus obesus) e del tonnetto striato (Katsuwonus pelamis) praticata da navi con reti da circuizione è vietata:
a)
dal 29 luglio al 28 settembre 2012 o dal 18 novembre 2012 al 18 gennaio 2013 nella zona delimitata dalle seguenti coordinate:
-
le coste americane del Pacifico,
-
longitudine 150° O,
-
latitudine 40° N,
-
latitudine 40° S;
b)
dal 29 settembre al 29 ottobre 2012 nella zona delimitata dalle seguenti coordinate:
-
longitudine 96° O,
-
longitudine 110° O,
-
latitudine 4° N,
-
latitudine 3° S.
2. Gli Stati membri interessati comunicano alla Commissione, entro il 1o aprile 2012, il periodo di divieto per cui hanno optato ai sensi del paragrafo 1. Nel periodo in cui vige il divieto, tutte le navi degli Stati membri munite di reti da circuizione sospendono la pesca praticata con tali reti nelle zone definite al paragrafo 1.
3. Le navi con reti da circuizione dedite alla pesca del tonno nella zona della convenzione IATTC tengono a bordo e sbarcano o trasbordano tutti gli esemplari di tonno albacora, tonno obeso e tonnetto striato catturati.
4. Il paragrafo 3 non si applica nei seguenti casi:
a)
il pesce è ritenuto inadatto al consumo umano per ragioni diverse dalla taglia; oppure
b)
nel corso dell'ultima retata di una bordata quando potrebbe non esserci più lo spazio sufficiente per sistemare tutto il tonno catturato in quella retata.
5. Sono vietati la pesca di squali alalunga (Carcharhinus longimanus) nella zona della convenzione IATTC e la detenzione a bordo, il trasbordo, il magazzinaggio, la messa in vendita, la vendita o lo sbarco di parti o carcasse non sezionate di squali alalunga in detta zona.
6. Gli esemplari delle specie di cui al paragrafo 5 catturati accidentalmente non devono essere danneggiati e devono essere rilasciati immediatamente dagli operatori delle navi, che provvedono inoltre a:
a)
registrare il numero di rilasci con indicazione delle condizioni (vivi o morti);
b)
comunicare le informazioni di cui alla lettera a) allo Stato membro di cui hanno la nazionalità. Gli Stati membri comunicano alla Commissione tali provvedimenti nazionali entro il 31 gennaio 2013.
Sezione 6
Zona della Convenzione SEAFO
Articolo 29
Divieto di pesca degli squali di acque profonde
È vietata la pesca diretta dei seguenti squali di acque profonde nella zona della convenzione SEAFO:
-
razze (Rajidae),
-
spinarolo (Squalus acanthias),
-
sagrì liscio (Etmopterus bigelowi),
-
sagrì a coda corta (Etmopterus brachyurus),
-
sagrì atlantico (Etmopterus princeps),
-
sagrì nano (Etmopterus pusillus),
-
gattuccio fantasma (Apristurus manis),
-
squalo di velluto (Scymnodon squamulosus),
-
squali di acque profonde del superordine Selachimorpha.
Sezione 7
Zona della Convenzione WCPFC
Articolo 30
Limiti di sforzo applicabili alla pesca del tonno obeso, del tonno albacora, del tonnetto striato e del tonno bianco del Pacifico meridionale
Gli Stati membri garantiscono che lo sforzo totale di pesca per il tonno obeso (Thunnus obesus), il tonno albacora (Thunnus albacares), il tonnetto striato (Katsuwonus pelamis) e il tonno albacora del Pacifico meridionale (Thunnus alalunga) nella zona della convenzione WCPFC sia limitato allo sforzo previsto dagli accordi di partenariato nel settore della pesca conclusi tra l'Unione e gli Stati costieri della regione.
Articolo 31
Zona di divieto per la pesca FAD
1. Nella parte della zona della convenzione WCPFC situata tra 20° N e 20° S sono vietate le attività di pesca praticate da navi con reti da circuizione che usano dispositivi di concentrazione dei pesci (FAD) tra le ore 00:00 del 1o luglio 2012 e le ore 24:00 del 30 settembre 2012. Durante tale periodo una nave dotata di reti da circuizione può effettuare operazioni di pesca nella suddetta parte della zona della convenzione WCPFC solo se a bordo è presente un osservatore incaricato di controllare che in nessun caso essa:
a)
utilizzi o predisponga un FAD o dispositivi elettronici correlati;
b)
peschi su banchi avvalendosi di FAD.
2. Tutte le navi con reti da circuizione operanti nella parte della zona della convenzione WCPFC di cui al paragrafo 1 conservano a bordo e sbarcano o trasbordano tutte le catture di tonno obeso, tonno albacora e tonnetto striato.
3. Il paragrafo 2 non si applica nei seguenti casi:
a)
nell'ultima retata di una bordata se la nave non ha più lo spazio sufficiente per sistemare tutto il pesce;
b)
se il pesce è inadatto al consumo umano per ragioni diverse dalla taglia; oppure
c)
in caso di gravi disfunzioni dell'attrezzatura per la refrigerazione.
Articolo 32
Zone vietate alla pesca con reti da circuizione
La pesca del tonno obeso e del tonno albacora praticata da navi con reti da circuizione è vietata nelle seguenti zone d’alto mare:
a)
le acque internazionali delimitate dai confini delle ZEE di Indonesia, Palau, Micronesia e Papua Nuova Guinea;
b)
le acque internazionali delimitate dai confini delle ZEE di Micronesia, Isole Marshall, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Figi, Isole Salomone e Papua Nuova Guinea.
Articolo 33
Limitazioni del numero di navi UE autorizzate a praticare la pesca del pesce spada
Il numero massimo di navi UE autorizzate a praticare la pesca del pesce spada (Xiphias gladius) nelle acque a sud di 20° S della zona della convenzione WCPFC è indicato nell'allegato VII.
Sezione 8
Mare di Bering
Articolo 34
Divieto di pesca nelle acque d'altura del Mare di Bering
È vietata la pesca del merluzzo dell'Alaska (Theragra chalcogramma) nelle acque d'altura del Mare di Bering.
TITOLO III
POSSIBILITÀ DI PESCA PER LE NAVI DI PAESI TERZI NELLE ACQUE UE
Articolo 35
TAC
I pescherecci battenti bandiera della Norvegia e quelli registrati nelle Isole Færøer sono autorizzati ad effettuare catture nelle acque UE nel rispetto dei TAC fissati nell'allegato I del presente regolamento e secondo le condizioni previste nel presente titolo e nel capo III del regolamento (CE) n. 1006/2008.
Articolo 36
Autorizzazioni di pesca
1. Il numero massimo di autorizzazioni di pesca per le navi di paesi terzi operanti nelle acque UE è fissato nell'allegato VIII.
2. È vietato conservare a bordo o sbarcare pesci provenienti da stock per i quali sono stati fissati TAC, tranne nel caso in cui le catture siano state effettuate da navi di paesi terzi che dispongono di un contingente non ancora esaurito.
Articolo 37
Divieti
1. Alle navi di paesi terzi sono vietati la pesca, la conservazione a bordo, il trasbordo o lo sbarco delle seguenti specie:
a)
squalo elefante (Cetorhinus maximus) e pescecane (Carcharodon carcharias) in tutte le acque UE;
b)
squadro (Squatina squatina) in tutte le acque UE;
c)
razza bavosa (Dipturus batis) nelle acque UE della divisione CIEM IIa e delle sottozone CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX e X;
d)
razza ondulata (Raja undulata) e razza bianca (Rostroraja alba) nelle acque UE delle sottozone CIEM VI, VII, VIII, IX e X;
e)
smeriglio (Lamna nasus) in tutte le acque UE;
f)
pesci violino (Rhinobatidae) nelle acque UE delle sottozone CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X e XII.
2. Gli esemplari delle specie di cui al paragrafo 1 catturati accidentalmente non devono essere danneggiati e devono essere immediatamente rilasciati.
TITOLO IV
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 38
Procedura di comitato
1 La Commissione è assistita dal comitato per il settore della pesca e dell’acquacoltura istituito dal regolamento (CE) n. 2371/2002. Tale comitato è un comitato ai sensi del regolamento (UE) n. 182/2011.
2. Nei casi in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applica l'articolo 5 del regolamento (UE) n. 182/2011.
3. Nei casi in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applica l’articolo 8 del regolamento (UE) n. 182/2011, in combinato disposto con l'articolo 5 del medesimo regolamento.
Articolo 39
Entrata in vigore e applicazione
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2012.
Tuttavia, l'articolo 9 si applica a decorrere dal 1o febbraio 2012.
Le possibilità di pesca o i divieti per la zona della convenzione CCAMLR di cui agli articoli 20, 21 e 22 e agli allegati IE e V si applicano a decorrere dall'inizio di ciascuno dei rispettivi periodi di applicazione di tali possibilità di pesca o di tali divieti.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 17 gennaio 2012