РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 115/2012 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2012 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на процедура“), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура (наричано по-долу „антисубсидийната процедура“) по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура беше открита след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия причинява съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. Такова решение не беше намерено.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(5)
Комисията официално извести за образуването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за образуване на процедурата.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка от производители износители от Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка за установяване на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
За дареши Комисията дали е необходимо формирането на извадка и ако е необходимо, да направи подбор за нея, производителите износители от Индия бяха приканени да заявят интереса си в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за своя износ и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителна извадка.
(10)
Общо пет производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Тези съдействащи дружества съобщиха данните за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа за Съюза на разглеждания продукт, съобщен за разследвания период от петте съдействащи дружества, показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези пет производители износители.
1.2.2. Подбор на извадката от съдействащите дружества от Индия
(11)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три отделни дружества, представляващи заедно около 98 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза.
(12)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и индийските органи относно съставянето на извадката. Двамата производители износители, които не бяха подбрани в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както беше споменато в съображение 11 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент беше получено от един невключен в извадката производител износител. Разглеждането на това заявление на временния етап щеше да бъде прекалено обременяващо. Поради това решението дали да бъде извършено индивидуално разглеждане по отношение на това дружество ще бъде взето на по-късен етап от процедурата.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(14)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(15)
В известието за образуване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основи на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия изчислен обем на производството в Съюза по време на разследвания период. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно цесеъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за образуване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(16)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири компании, включени в извадката, все още представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през разследвания период. Поради това извадката беше сметната за все още представителна за индустрията на Съюза. Проверките на място се проведоха в помещенията на три от тези дружества. На този временен етап от разследването беше прието, че изчерпателен документален анализ е достатъчен за удостоверяване на данните, предоставени от четвъртото дружество, включено в извадката.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(17)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.2.6. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на сътрудничилите вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(19)
Отговори бяха получени от ПИ, включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите или потребителите, с които беше осъществен контакт, не предостави отговори на въпросника.
(20)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители от Съюза
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия,
-
Ugivis S.A., Belley, Франция;
Производители износители от Индия
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Разследван период
(21)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(22)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части („разглежданият продукт“) с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Подобен продукт
(23)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от индустрията на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(24)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за фокусиране върху продукта;
е)
схема за експортно кредитиране;
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(25)
Схемите а)-д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-долу „ПВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно Политиката за външната търговия, който е от значение за производителите износители в настоящото разследване, е ПВТ 09-14. Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ПВТ 09-14,. в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(26)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква е) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (наричана по-долу РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(27)
Освобождаването от данък върху електроенергията, посочено в буква ж), е включено в Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-долу „DEPBS“)
a) Правно основание
(28)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(29)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(30)
Даден износител може да подаде заявление за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като определен процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (Standard Input Output Norms, наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(31)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(32)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(33)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса.
(34)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. и Raajratna Ventures Ltd., са използвали тази схема през РП.
г) Заключения по отношение на DEPBS
(35)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(36)
Освен това DEPBS е обвързана юридически с осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравняване по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(37)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(39)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 4,70 %-6,53 %.
3.3. Схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, наричана по-долу „AAS“)
a) Правно основание
(41)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.3-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30А от НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 43 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата си по отношение на правилата относно правото на участие. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за физически износ и в подсехми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 09-14 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОU“), могат да участват в подсхемата на AAS за „планиран износ“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители имат право на свързаните с „планиран износ“ ползи в рамките на подсхемите: „предварително нареждане за освобождаване“ (наричано по-долу „ARO“) и насрещен вътрешен акредитив.
в) Практическо осъществяване
(43)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойноста, определен от осъществения внос, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всякакви произведени продукти, включени в групата продукти, за която се използва освободен от мито материал;
iii) междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за експортно ориентирана единица (ЕОU) или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) предварително нареждане за освобождаване (ARO): Притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се признават за ARO и се прехвърлят в полза на местния снабдител при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право на ползите на планирания износ, както е посочено в точка 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS на междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(44)
Едно от дружествата, включени в извадката, е получило отстъпки по AAS във връзка с разгледания продукт през РП. Въпросното дружество е използвало една от подсхемите, т.е. AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравняване.
(45)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(46)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатото дружество, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на така получения продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(47)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(48)
Дружеството, използващо схемата, действително е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Допълнение 23 не е било попълнено надлежно и поради това не може да бъде смятано за действителен регистър на потреблението, както е предвидено в глави 4.26 и 4.30 от НП I 09-14. Действителен регистър на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят, inter alia, записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви количества, както е посочено в копието на допълнение 23. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 45 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. Евентуално прекомерно опрощаване в полза на дружеството, съобщено в допълнение 23, не е предизвикало намеса или проверка от страна на съответните органи. В обобщение счита се, че разследваният износител не е бил в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ 09-14.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(49)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследвания износител.
(50)
Освен това субсидиите, свързани с физическия износ по AAS несъмнено са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получи ползи в рамките на тази схема.
(51)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Също така SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент).
(52)
Тази подсхема следователно подлежи на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравняване полза е опрощаването на общата сума на вносните мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ опрощаване на мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно опрощаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално описана система за проверка.
(54)
Размерът на субсидията за дружеството, което е използвало AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(55)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатото дружество през РП, възлиза на 2,94 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-долу „EPCGS“)
a) Правно основание
(56)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14 и глава 5 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(57)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(58)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани средства за производство) с намалена ставка на митото. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. Схемата предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък, т.е. шест години вместо осем години от датата на издаване на разрешението. Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави средства за производство и на местния пазар. В такъв случай местният производител на средства за произвосдство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на титуляря на лиценз по EPCGS.
(59)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема по време на РП.
г) Заключение по отношение на схемата EPCG
(60)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(61)
Освен това EPCGS е обвързана юридически с осъществяването на износа, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(62)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се потребява/влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната индустрия. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РП, беше коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя пълната стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(64)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(65)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,11 %, 0,16 % и 0,19 %.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (наричана по-долу „EOUS“)
a) Правно основание
(66)
Подробни данни относно схемата за EOU се съдържат в глава 6 от ПВТ 09-14 и глава 6 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(67)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата за EOU. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(68)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(69)
Заявлението за предоставяне на статут на ЕОU трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(70)
Ключово задължение на ЕОU, както е посочено в документ ПВТ 09-14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи; т.е. през съответен референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(71)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(72)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тази схема, са поставени под надзора на митническите служители.
(73)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НП I 09-14. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(74)
Въпреки това „в нито един момент дадена ЕОU не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 09-14.
(75)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОU се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(76)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от износителите от извадката. Този износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 71 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това, по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10B от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОU не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
(77)
На много късен етап дружеството, за което беше установено, че извършва дейност като ЕОU, внесе подробни коментари относно схемата, като твърдеше, inter alia, че различните мерки, които са на разположение на ЕОЕ, не представляват субсидии, подлежащи на изравняване. Не бе възможно анализът на тези коментари да бъде приключен своевременно на този етап; той обаче ще бъде включен надлежно на следващия етап от настоящото разследване.
г) Заключения по отношение на EOUS
(78)
Освобождаването на ЕОU от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които иначе биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОU полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(79)
Освен това, ЕОU не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). С въведената система за проверка се цели мониторинг на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(80)
Освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито обаче не води до отказ от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(81)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Експортната цел на дадена ЕОU, както е посочено в глава 6.1 от ПВТ 09-14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(82)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравняване, е опрощаването на вносните мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование), обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(83)
Размерът на субсидиите за износителите, които са експортно ориентирани единици, е изчислен въз основа на несъбраните вносни мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование) върху материалите, внесени за ЕОU като цяло, и данъка върху продажбата, възстановен през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не и била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 2,68 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(84)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 0,05 %.
(85)
По този начин общият марж на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 2,73 %.
3.6. Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme, наричана по-долу „FPS“)
a) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи от 3.15 до 3.17 от ПВТ 09-14 и глави 3.9 до 3.11 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(87)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14, износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, имат право да участват в схемата.
в) Практическо осъществяване
(88)
Износител на стоки, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността FOB на износа. За продукт(и)/сектор(и) със специален фокус, включени в таблици 2 и 5 от горепосоченото допълнение 37D, обаче е налице възможност за ползване одобрение на митнически кредит в размер на 5 % от стойността FOB на износа. Разглежданият разследван продукт е включен в списъка на продуктите със специален фокус.
(89)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчка за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от самото него копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(90)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FРЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(91)
Бе установено, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата FPS
(92)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по FPS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(93)
Освен това ползването на FPS е обвързано юридически с осъществяването на износа и следователно схемата се счита за специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(94)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(95)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на FPS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(96)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(97)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за двете засегнати дружества през РП, възлиза на 4,80 %.
3.7. Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, наричана по-долу „ECS“)
a) Правно основание
(98)
Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 06/04.02.002/2010-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(99)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(100)
ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. От 1 юли 2010 г. търговските банки прилагат нова система с основен лихвен процент за предоставянето на експортни кредити в рупии независимо от техния падеж. Що се отнася до ECS в чужда валута, Резервната банка на Индия (РБИ) определя горни граници на лихвените проценти за експортни кредити, които търговските банки могат да начисляват на износителите. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(101)
От ръководния циркуляр на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(102)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата ECS
(103)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочения в съображение 98 ръководен циркуляр на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(104)
Въпреки че преференциалните кредити по схемата ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито член 1, параграф 1, буква а), точка 1, подточка iv) от Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ASCM) изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на определяне на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководния циркуляр на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(105)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(106)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,25 %, 0,31 % и 0,44 %.
3.8. Схема за освобождаване от данък върху електроенергията
a) Правно основание
(107)
Схемата е част от Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г. След измененията по Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра на 30 юни 2011 г., беше предвидено удължаване на срока до 31 август 2011 г.
б) Право на участие
(108)
В горепосочената резолюция се изброяват категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че имат право на участие в насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г.
в) Практическо осъществяване
(109)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/възникващи в резултат на разширяване промишлени единици, установени в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира региона на щата като имащ право да се възползва от насърчителните мерки. Насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г. обаче могат да бъдат ползвани само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. от Изпълнителната агенция, а единицата, имаща право на участие, е изпълнила разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификат за право на участие се издава от Изпълнителната агенция, като той поражда действие от датата на започване на производство с търговска цел от страна на единицата, имаща право на участие.
(110)
Освобождаване от данък върху електроенергията се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период от 15 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици (ЕОU), единици в областта на информационните технологии (IТ) и биотехнологиите (ВТ) също ще бъдат освобождавани от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(111)
По време на разследването бе установено, че на едно дружество от извадката (ЕОU, установена в Махаращра) са били предоставени ползи по схемата през РП.
г) Заключение по отношение на освобождаването от данък върху електроенергията
(112)
Освобождаването от данък върху електроенергията е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(113)
Схемата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид на това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определени дружества в определен географски регион.
(114)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(115)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент, размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява от гледна точка на ползата, предоставена на получателя във връзка с разглеждания продукт, която е установена за ЗП. Този размер (числител) беше отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт на производителя износител през РП, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(116)
Ставката на субсидията, определена по тази схема през РП за засегнатото дружество, възлиза на 0,09 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(117)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,2 % до 16,5 %:
Таблица 1
Схема
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Освобождаване от данък върху електроенергията
Общо
Дружество
Viraj Profiles Vpl.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Други дружества
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Съгласно член 15, параграф 3 от основния регламент субсидийният марж за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества, включени в извадката, възлиза на 13,6 %. С цел изчисляване на среднопретегления субсидиен марж за извадката, размерът на субсидиите, установен за EOUS и освобождаването от данък върху електроенергията съгласно Схемата с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра (т.е. приложим само за ЕОЕ) бе изключен от изчислението, тъй като бе счетено, че двете съдействащи дружества, невключени в извадката, не биха попаднали в обхвата на тези схеми за субсидиране. По-специално по отношение на ЕОЕ не е възможно да се съберат ползите, свързани с ЕОU, с ползите по другите схеми. Що се отнася до освобождаването от данък върху електроенергията, то може да бъде предоставяно само на ЕОU или на дружества, установени в определени региони на Махаращра. Следователно кръгът от бенефициери по тази схема е прекалено ограничен, за да бъде считана тя за приложима за невключените в извадката дружества.
(119)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, почти 100 %. Като се има предвид високата степен на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена на равнището на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества от извадката, т.е. 16,5 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(120)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, като и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(121)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на производителите, които не заявиха интерес по време на процедурата.
(122)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От общ 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди започването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 16 по-горе, едно от дружествата реши да не оказва съдействие в разследването. Останалите оказващи съдействие дружества, подбрани в извадката, представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през РП и поради това беше сметнато, че те са представителни за индустрията на Съюза. Подбраните в извадката дружества са основните производители и са установени във Франция и Италия, където се изработва най-голям обем от разглеждания продукт.
4.2. Индустрия на Съюза
(123)
Беше прието, че всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 120 по-горе, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „индустрията на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(124)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите увреждащи фактори.
(125)
Анализът на вредата се основава на данни за индустрията на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(126)
Анализът на вредата се основава на данни на производители от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(127)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха подбрани и в извадката на прегледа с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключен на 7 януари 2012 г. (4) В рамките на посочения преглед в извадката беше включено друго дружество, което в хода на настоящото разследване не беше включено в извадката. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на прегледа с оглед изтичане на срока на действие, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за едно от дружествата. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не беше включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестиции и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление на Съюза
(128)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от подбраните в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(129)
Въз основа на това потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(130)
Като цяло потреблението на пазара на ЕС е нараснало с 9 % през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза на пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от засегнатата държава
(131)
Вносът в Съюза от Индия се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(132)
Вносът от Индия е нараснал значително (със 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+ 16 %) и през РП (+ 10 %).
5.3.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 4
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от подбрани в извадката производителите от ЕС.
(133)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % до 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(134)
За целите на анализа на подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(135)
Това сравняване на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравняването, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(136)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент, оценката на влиянието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включи оценка на всички икономически показатели, определени за индустрията на Съюза по време на разглеждания период.
5.4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Използване на капацитета
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(137)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко с 19 % през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението на Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(138)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Използването на капацитета също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.4.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(139)
В условията на нарастващо потребление (+ 9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия несвързан клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. до 36,6 % през РП. След рязкото намаляване на обема на продажбите през 2009 г. (- 20 %) той леко се е възстановил през 2010 г. и през РП.
5.4.3. Растеж
(140)
Потреблението на Съюза е нараснало с 9 % между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на индустрията на Съюза обаче са намалели за същия период, съответно с 14 % и 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.4.4. Заетост
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(141)
Поради свиващата се стопанска дейност на индустрията на Съюза, броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и ПР средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(142)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009
5.4.5. Средни цени за единица продукция в Съюза
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена за единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители.
(143)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. индустрията на Съюза е трябвало да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономически спад и рязко намаляване на цените на вноса от Индия (- 21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на индустрията на Съюза отново са нараснали.
(144)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Индустрията на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.4.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Инвестиции (EUR)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители от ЕС.
(145)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да отразява намаляването на разходите, цените на индустрията на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на индустрията на Съюза е била отрицателна от началото на съответния период. Особено през 2009 г. индустрията на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на експанзията на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да продължава да бъде отрицателна.
(146)
Паричният поток, който представлява способността на индустрията сама да финансира своите дейности, следва подобна тенденция като тази при рентабилността. Той достига най-ниското си равнище през 2009 г., след което показва тенденция към нарастване и става положителен през РП.
(147)
След като са извършени инвестиции през 2008 г. в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите намаляват с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобно отрицателно развитие в съответствие с отрицателните резултати на индустрията на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя остава отрицателна.
(148)
Развитието на рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.4.7. Стокови наличности
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на индустрията на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник:
Отговор от въпросника.
(149)
Равнището на стоковите наличности подбраните в извадката представители на индустрията на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стокови наличности в края на периода е намаляло с 8 %; След това, през 2010 г. и през РП, то нараства съответно с 8 % и 3 %.
5.4.8. Ниво на субсидийния марж
(150)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.5. Заключение относно вредата
(151)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (- 25 %), използването на капацитета (- 6 %), обемът на продажбите (- 14 %), пазарният дял (- 21 %) и заетостта (- 24 %), са се влошили по време на разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; индустрията на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно нараства през разглеждания период при цени, които постоянно подбиват тези на индустрията на Съюза.
(152)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на индустрията на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е компрометирана и способността на индустрията на Съюза да привлече капитал.
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(154)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(155)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %. Същевременно субсидираният внос от Индия е нараснал рязко с 65 %, като е увеличил пазарния си дял с 52 %.
(156)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо през 2010 г. (+ 3 %) и през РП (+ 4,7 %). От друга страна, разследването показа годишно нарастване на вноса от Индия с 16 % през 2010 г. и 10 % през РП.
(157)
Субсидираният внос от Индия е упражнил натиск върху индустрията на Съюза особено през 2009 г., когато е нараснал с 30 % в сравнение с 2008 г. и е увеличил пазарния си дял с 6,6 процентни пункта. През същата година продажбите на индустрията на Съюза са намалели с 20 %.
(158)
По отношение на натиска върху цените през 2009 г., средните цени на вноса от Индия са намалели с 21 %, което е принудило индустрията на Съюза да намали продажните си цени с 36 %. Това намаление е било по-голямо от понижаването на разходите. Това положение е довело до значително влошаване на рентабилността, която е спаднала рязко през 2009 г.
(159)
Цените на вноса от Индия са намалели общо с 9 % през разглеждания период, като през цялото време остават по-ниски от цените на вноса от другите части на света и от продажните цени на индустрията на Съюза.
(160)
Въз основа на горепосоченото бе направено заключението, че масовото нарастване на субсидирания внос от Индия на цени, които постоянно са подбивали тези на индустрията на Съюза, е изиграло решаваща роля за понесената съществена вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние, значителния спад на обема на продажбите и на пазарния дял и във влошаването на почти всички показатели за настъпването на вреда.
6.3. Въздействие от други фактори
6.3.1. Внос от други трети държави
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средни цени на вноса от други държави (EURевро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската Народна Република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската Народна Република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската Народна Република (евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник:
Евростат.
(161)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а неговият пазарен дял е нараснал с около 9 %.
(162)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската Народна Република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези страни е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да остават по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Износът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като пазарният дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(163)
Що се отнася до Малайзия се забелязва тенденция към намаляване през разглеждания период, независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Въпреки това, както е посочено по-долу, средната цена на вноса е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(164)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса от други трети държави остават доста стабилни през разглеждания период и през цялото време са над средните продажни цени на индустрията на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(165)
Въз основа на посоченото по-горе беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между влиянието на субсидирания внос от Индия и съществената вреда, претърпяна от индустрията на Съюза.
6.3.2. Икономическа криза
(166)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението на Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада на потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(167)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(168)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на субсидиран внос е възможно индустрията на Съюза да е срещнала известни трудности при справянето със спада в потреблението и увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета. Субсидираният внос обаче е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване индустрията на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(169)
Поради това, въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на индустрията на Съюза, не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и състоянието на претърпялата вреди индустрия на Съюза.
6.3.3. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Продажна цена за единица продукция (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
(170)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 9 %, а средната експортна цена - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза, се счита, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза това въздействие не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания износ и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(171)
Анализът по-горе доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на субсидирания внос на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които индустрията на Съюза продава на пазара на Съюза.
(172)
Това нарастване на обема и пазарния дял на субсидирания внос от Индия е постоянно, дори и през 2009 г., когато потреблението на Съюза е намаляло с 16 %, и съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза за същия период.
(173)
Като се започне от 2008 г., в условията на икономически спад и рязко намаляване на потреблението на Съюза, производителите износители от Индия са успели да увеличат значително своя пазарен дял. Това съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза и резкия спад на рентабилността и други финансови показатели. През разглеждания период рязкото нарастване на субсидиран внос на ниски цени от Индия, който постоянно подбива цените на индустрията на Съюза, има като цяло отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Съюза. Макар ситуацията леко да се е подобрила с наближаване на РП, индустрията на Съюза не е могла да си върне загубения пазарен дял и рентабилността остава отрицателна.
(174)
Проучването на другите известни фактори, включително икономическата криза, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, показа, че тези фактори не са нарушили установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(175)
С оглед на анализа по-горе се стигна до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Предварителна бележка
(176)
Съгласно член 31 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно вредоносното субсидиране съществуват императивни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Установяването на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(177)
Индустрията на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че по отношение повечето от показателите за настъпване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. При липсата на мерки допълнителното влошаване на състоянието на индустрията на Съюза изглежда неизбежно.
(178)
Очаква се налагането на временни изравнителни мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на индустрията на Съюза да коригира цените на продукта, предмет на разследването, по такъв начин, че те да отразяват разходите за различните съставни части и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на индустрията на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност цялостното ѝ финансово състояние.
(179)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и индустрията на Съюза ще продължи да отчита загуби. Това положение би станало непоносимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки. В допълнение към това се очаква налагането на изравнителни мерки да помогне за поддържане на заетостта, която се влошава непрекъснато през разглеждания период.
(180)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите и вносителите
(181)
В рамките на разследването не беше оказано съдействие от страна на ползватели. Беше осъществен контакт с 20 ползватели, но нито един от тях не отговори на въпросника, който им беше изпратен. Що се отнася до вносителите, бяха изпратени въпросници на два несвързани вносителя, които изразиха готовност да окажат съдействие, но не беше получен отговор.
(182)
Напомня се, че и при предишни разследвания във връзка със същия продукт съдействието от страна на ползвателите беше доста ограничено. В рамките на наскоро извършения преглед с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република и Тайван беше осъществен контакт със същите ползватели, но нито един от тях не оказа съдействие и при посоченото разследване (5).
(183)
Според жалбата влиянието върху ползвателите би било незначително ако бъдат наложени мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия, като се има предвид, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват само малка част от техните общи разходи. В жалбата беше представена приблизителна оценка за дела от разходите, който представляват скрепителните елементи от неръждаема стомана при производството на лек автомобил и на перална/съдомиялна машина. И в двата случая се стигна до заключението, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват незначителна част от общите разходи за изработването на тези продукти.
(184)
С оглед на ниското използване на капацитета на индустрията на Съюза (46 % през РП) няма да съществува риск от недостиг на предлагане на пазара, ако бъдат наложени мерки срещу вноса от Индия. Освен това съществуват и други източници за снабдяване, като внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана от други държави, на които не са наложени никакви мерки.
(185)
На последно място, нивото на предложените мерки е умерено и поради това се очаква вносът от Индия на пазара на ЕС да продължи, но на справедливи цени.
7.4. Заключение за интереса на Съюза
(186)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че според наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия.
8. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(187)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза посредством субсидирания внос.
(188)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, претърпяна от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(189)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г., т.е. преди разглеждания период, когато индустрията на Съюза все още е реализирала печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(190)
На тази основа беше изчислена цена на подобния продукт, която не нанася вреда на индустрията на Съюза. Непричиняващата вреда цена бе получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(191)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравняване на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена за целите на изчисляване на подбиването на цената, с непричиняващата вреда цена продуктите, продавани от индустрията на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравняване, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
8.2. Временни мерки
(192)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(193)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Vpl.
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Всички други дружества
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(195)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в производствените и търговските структури. Регламентът ще бъде съответно изменян по целесъобразност, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(196)
Временните констатации, направени по-горе, ще бъдат разгласени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 и с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Ставка на митото в рамките на квотата (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Махаращра
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Махаращра
3,2
B268
Дружества, изброени в приложението
13,6
B269
Всички други дружества
16,5
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2012 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 115/2012 DELLA COMMISSIONE
del 9 febbraio 2012
che istituisce un dazio compensativo provvisorio sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti originari dell'India
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio dell'11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 12,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 13 maggio 2011 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) («avviso di apertura»), l'apertura di un procedimento antisovvenzioni («procedimento AS») relativo alle importazioni nell'Unione di determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti originari dell'India («paese interessato»).
(2)
Lo stesso giorno la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (3) («avviso di apertura»), l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell'Unione di determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti originari dell'India e ha iniziato un'inchiesta separata («procedimento AD»).
(3)
Il procedimento AD è stato iniziato il 31 marzo 2011 dallo European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (di seguito «il denunziante») a nome di produttori che rappresentano una quota rilevante, in questo caso più del 25 %, della produzione totale dell'Unione di determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti. La denuncia conteneva elementi diretti di prova dell’esistenza di sovvenzioni per detto prodotto e del conseguente grave pregiudizio, che sono stati considerati sufficienti per giustificare l’apertura di un’inchiesta.
(4)
Prima dell’apertura del procedimento e in conformità con l’articolo 10, paragrafo 7 del regolamento di base, la Commissione ha notificato al governo dell’India («GOI») di aver ricevuto una denuncia debitamente documentata secondo la quale le importazioni sovvenzionate di determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti originari dell’India arrecano un grave pregiudizio all’industria dell’Unione. Il GOI è stato invitato a partecipare a consultazioni per chiarire la situazione riguardante il contenuto della denuncia e per giungere a una soluzione definita di comune accordo. Non è stato tuttavia possibile trovare una tale soluzione.
1.2. Parti interessate al procedimento
(5)
La Commissione ha notificato ufficialmente l’apertura del procedimento ai produttori denuncianti dell’Unione, ad altri produttori noti dell’Unione, ai produttori esportatori, agli importatori, agli utilizzatori notoriamente interessati e alle autorità indiane. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine indicato nell'avviso di apertura.
(6)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un'audizione.
1.2.1. Campionamento dei produttori esportatori dell’India
(7)
Dato l’elevato numero di produttori esportatori indiani, nell’avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento per la determinazione delle sovvenzioni, in conformità dell’articolo 27 del regolamento di base.
(8)
Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, i produttori esportatori dell’India sono stati invitati a manifestarsi entro 15 giorni dall’apertura dell’inchiesta e a fornire informazioni essenziali sulle loro esportazioni e vendite sul mercato interno, sulle loro precise attività relative alla fabbricazione del prodotto in esame e sulla ragione sociale e le attività di tutte le loro società collegate coinvolte nella produzione e/o vendita del prodotto in esame nel periodo dal 1o aprile 2010 al 31 marzo 2011.
(9)
Per selezionare un campione rappresentativo sono state consultate anche le autorità indiane competenti.
(10)
In totale 5 produttori esportatori, compreso un gruppo di società indiane collegate, hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inclusi nel campione entro il termine indicato nell'avviso di apertura. Queste società collegate hanno dichiarato di aver esportato il prodotto in esame nell'Unione durante il periodo dell'inchiesta. Il confronto fra i dati Eurostat sull’importazione e il volume delle esportazioni nell’Unione del prodotto in esame riportato per il periodo dell'inchiesta dalle 5 società che hanno collaborato ha rivelato che la collaborazione dei produttori esportatori indiani è stata vicina al 100 %. Il campione è stato quindi scelto in base alle informazioni fornite da questi 5 produttori esportatori.
1.2.2. Selezione del campione delle società indiane che hanno collaborato
(11)
In conformità dell’articolo 27 del regolamento di base la Commissione ha selezionato un campione in base al massimo volume rappresentativo delle esportazioni del prodotto in esame nell’Unione, atto ad essere adeguatamente esaminato nel tempo disponibile. Il campione scelto consisteva in 3 società distinte, che rappresentano circa il 98 % del volume totale delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame.
(12)
Come disposto dall'articolo 27, paragrafo 2, del regolamento di base, le parti interessate e le autorità indiane sono state consultate in merito alla selezione del campione. I due produttori esportatori non selezionati hanno insistito per essere inclusi anch’essi nel campione. Data tuttavia la rappresentatività del campione proposto, come già visto al considerando 11, si è concluso che non era necessario modificare o estendere il campione.
1.2.3. Esame individuale delle società non incluse nel campione
(13)
La richiesta di esame individuale a norma dell’articolo 27, paragrafo 3, del regolamento di base è stata presentata da un produttore esportatore non incluso nel campione. Esaminare tale richiesta nella fase provvisoria si sarebbe tuttavia rivelato eccessivamente gravoso. L'eventuale decisione di concedere l'esame individuale a questa società verrà perciò presa in una fase successiva.
1.2.4. Campionamento dei produttori dell'Unione
(14)
Dato il numero apparentemente elevato di produttori dell'Unione, nell'avviso di apertura è stato previsto il campionamento volto a determinare il pregiudizio in conformità con l'articolo 27 del regolamento di base.
(15)
Nell’avviso di apertura la Commissione ha annunciato di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell’Unione. Tale campione è formato da cinque 5 società scelte fra i quindici produttori dell'Unione già noti prima dell'apertura dell'inchiesta, selezionate sulla base del volume delle vendite, delle dimensioni e della collocazione geografica all'interno dell'Unione. Queste 5 società rappresentano il 37 % della produzione totale stimata dell’Unione durante il PI. Le parti interessate sono state invitate a consultare il fascicolo e a presentare le proprie osservazioni in merito all'opportunità di questa scelta entro 15 giorni dalla data di pubblicazione dell’avviso di apertura. Nessuna delle parti interessate ha sollevato obiezioni al campione di cinque società proposto.
(16)
In seguito uno dei cinque produttori dell'Unione inseriti nel campione ha revocato la propria disponibilità a collaborare. Le quattro società rimaste nel campione rappresentavano comunque il 32 % della produzione totale stimata dell’Unione durante il PI. Il campione è stato quindi ritenuto ancora rappresentativo dell’industria dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi di tre di queste società: In questa fase provvisoria dell’inchiesta si è ritenuta sufficiente un’accurata analisi documentale per verificare i dati forniti dalla quarta società inclusa nel campione.
1.2.5. Campionamento degli importatori indipendenti
(17)
Dato il numero potenzialmente elevato di importatori coinvolti nel procedimento, nell’avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento in conformità dell’articolo 27 del regolamento di base. Due importatori hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inseriti nel campione entro il termine indicato nell'avviso di apertura. Dato il basso numero di importatori che si sono manifestati è stato deciso di non ricorrere al campionamento.
1.2.6. Risposte al questionario e verifiche
(18)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre società che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Sono stati quindi inviati questionari al GOI, ai produttori esportatori indiani inclusi nel campione, ai produttori dell'Unione inclusi nel campione, agli importatori collegati dell'Unione e a tutti gli utilizzatori notoriamente interessati dall'inchiesta.
(19)
Sono pervenute risposte ddl GOI, dai produttori esportatori inclusi nel campione e dai quattro produttori dell’Unione inclusi nel campione. Nessuno degli importatori o degli utilizzatori contattati ha risposto al questionario.
(20)
La Commissione ha ricercato e verificato tutte le informazioni fornite dalle parti interessate ritenute necessarie per determinare in via provvisoria la sovvenzione, il pregiudizio che ne deriva e l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso la sede del GOI a Delhi e delle seguenti parti interessate:
produttori dell'Unione
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C. s.n.c, Grumello del Monte, Italia,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia,
-
Ugivis S.A, Belley, Francia.
Produttori esportatori dell'India
-
Viraj Profiles Limited, Boisar Dist., Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East) Dist., Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Periodo dell'inchiesta
(21)
L’inchiesta relativa alle sovvenzioni e al pregiudizio comprende il periodo dal 1o aprile 2010 al 31 marzo 2011 (in seguito «periodo dell’inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 2008 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo in esame»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(22)
Il prodotto oggetto del riesame è costituito da determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e loro parti (stainless steel fasteners, SSF) originari dell’India, attualmente classificati coi codici NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70.
2.2. Prodotto simile
(23)
Il prodotto in esame, il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno indiano e il prodotto fabbricato e venduto nell'Unione dai produttori dell'Unione risultano avere le medesime caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse applicazioni di base. Essi sono quindi da considerare in via provvisoria prodotti simili a termini dell’articolo 2, lettera c), del regolamento di base.
3. SOVVENZIONI
3.1. Introduzione
(24)
Sulla base delle informazioni contenute nella denuncia e delle risposte al questionario della Commissione sono stati sottoposti a inchiesta i seguenti regimi, che secondo la denuncia implicano la concessione di sovvenzioni:
(a)
Regime di credito sui dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme);
(b)
Regime di autorizzazione preventiva (Advance Authorization Scheme);
(c)
Regime di esenzione dal dazio d’importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme);
(d)
Regime per le unità orientate all’esportazione (Export Oriented Units Scheme);
(e)
Regime del prodotto mirato (Focus Product Scheme);
(f)
Regime di crediti all’esportazione (Export Credit Scheme);
(g)
Esenzione dell’imposta sull’elettricità (Electricity Duty Exemption o EDE).
(25)
I regimi da a) a e) si basano sul «Foreign Trade Act (Development and Regulation)» [Legge sul commercio estero (sviluppo e regolamentazione)] del 1992 (n. 22 del 1992), entrato in vigore il 7 agosto 1992 (nel seguito «il Foreign Trade Act»). Il Foreign Trade Act autorizza il GOI a pubblicare comunicazioni riguardanti la politica di esportazione e importazione, che sono sintetizzate nei documenti sulla politica per il commercio estero, pubblicati ogni cinque anni dal ministero del Commercio e aggiornati periodicamente. Il documento rilevante per il PI di questa inchiesta è il documento sulla politica per il commercio estero 09-14. Il GOI ha inoltre fissato le procedure di applicazione della politica per il commercio estero 09-14 pubblicandole nel «Handbook of Procedures, Volume I» («HOP I 09-14») - Manuale di procedura, vol. I. Questo manuale di procedura viene aggiornato regolarmente.
(26)
Il regime denominato Export Credit Scheme di cui al punto f) si fonda sulle sezioni 21 e 35A del Banking Regulation Act 1949 (legge bancaria del 1949), che permette alla Reserve Bank of India - RBI (Banca Centrale dell’India) di dare istruzioni alle banche commerciali riguardo ai crediti all’esportazione.
(27)
L’esenzione dall’imposta sull'elettricità di cui al punto g) fa parte del pacchetto di incentivi del governo di Maharashtra, risoluzione n PSI-1707/(CR-50)/IND-8, datata 30 marzo 2007.
3.2. Regime di credito sui dazi d’importazione («DEPBS»)
(a) Base giuridica
(28)
La descrizione dettagliata del regime figura al paragrafo 4.3 delle politiche per il commercio estero import-export 09-14 e al capitolo 4 del manuale di procedura 09-14, volume I.
(b) Ammissibilità
(29)
Possono beneficiare di questo regime tutti i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori.
(c) Attuazione pratica del DEPBS
(30)
Un esportatore può chiedere crediti DEPBS, calcolati come una determinata percentuale del valore dei prodotti esportati nell'ambito di tale sistema. Le autorità indiane hanno fissato le aliquote DEPBS per la maggior parte dei prodotti, tra cui il prodotto in esame. Dette aliquote sono stabilite in base alle norme SION (Standard Input Output Norms), che tengono conto di un presunto contenuto di fattori produttivi importati nel prodotto destinato all’esportazione e dell’incidenza dei dazi doganali su queste presunte importazioni, indipendentemente dal fatto che i dazi all’importazione siano stati pagati o meno.
(31)
Per poter beneficiare di tale sistema una società deve esportare. All’atto dell’ esportazione, l'esportatore deve presentare alle autorità indiane una dichiarazione in cui specifica che tale operazione avviene nell'ambito del DEPBS. Per consentire l’esportazione delle merci le autorità doganali indiane rilasciano, nel corso della procedura di spedizione, una bolla di sortita per l’esportazione. che indica, tra l'altro, l'importo del credito DEPBS che sarà concesso per quella esportazione. In questa fase della procedura l'esportatore viene a conoscenza del vantaggio di cui beneficerà. Dopo che le autorità doganali hanno rilasciato una bolla di sortita per l'esportazione, il GOI non gode di alcun potere decisionale in merito alla concessione di un credito DEPBS.
(32)
È stato constatato che secondo le norme di contabilità Indiana, una volta assolto l’obbligo di esportare, i crediti DEPBS, in base al principio della contabilità per competenza, possono essere registrati tra le entrate nei conti commerciali. Tali crediti possono essere utilizzati per il pagamento dei dazi doganali sulle importazioni successive di qualsiasi tipo di merce, ad eccezione dei beni strumentali e delle merci soggette a restrizioni d'importazione. Le merci importate beneficiando di tali crediti possono essere vendute sul mercato interno (dietro pagamento dell'imposta sulle vendite) o utilizzate in altro modo. I crediti DEPBS sono liberamente trasferibili e validi per un periodo di 24 mesi a decorrere dalla data di rilascio.
(33)
Le domande di crediti DEPBS sono trattate elettronicamente e possono comprendere una numero illimitato di operazioni d’esportazione. Di fatto non esistono scadenze fisse per i crediti DEPBS. Il sistema elettronico di gestione dei DEPBS non esclude automaticamente le operazioni d’esportazione presentate oltre la scadenza di cui al capitolo 4.47 del manuale di procedura I 09-14. Inoltre, come stabilito chiaramente al capitolo 9.3 del manuale di procedura I 09-14, le domande pervenute dopo la scadenza dei termini di presentazione possono sempre essere prese in considerazione dietro pagamento di un'esigua penale.
(34)
È stato constatato che due società incluse nel campione, la Agarwal Fastners Pvt. Ltd. e la Raajratna Ventures Ltd., hanno utilizzato questo regime durante il PI.
(d) Conclusioni sul regime DEPBS
(35)
Il DEPBS fornisce sovvenzioni a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. Un credito DEPBS costituisce un contributo finanziario del GOI, in quanto è utilizzato per compensare i dazi all’importazione, riducendo così le entrate del GOI derivanti dal pagamento dei dazi altrimenti dovuti. Il credito DEPBS offre anche un vantaggio all'esportatore perché ne migliora la liquidità.
(36)
Il DEPBS è inoltre subordinato di diritto all’andamento delle esportazioni ed è quindi ritenuto specifico e compensabile a termini dell’articolo 4, paragrafo 4, primo comma, lettera a), del regolamento di base.
(37)
Questo regime non può essere considerato un sistema ammissibile di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, se ed in quanto non risulta conforme alle disposizioni dell’allegato I, lettera i), dell’allegato II (definizione e disposizioni sulla restituzione del dazio) e dell’allegato III (definizione e norme sulla restituzione daziaria sostitutiva) del regolamento di base. In particolare, l’esportatore non è obbligato a impiegare effettivamente nel processo di produzione le merci importate in esenzione dai dazi e l’importo del credito non è calcolato in funzione di fattori produttivi effettivamente utilizzati. Non esistono inoltre sistemi o procedure per verificare quali fattori produttivi siano usati nel processo di produzione del prodotto esportato ovvero se sia stato effettuato un pagamento eccessivo di dazi all’importazione, ai termini dell’allegato I, punto i), e degli allegati II e III del regolamento di base. L'esportatore può infine beneficiare dei vantaggi del DEPBS indipendentemente dal fatto che importi fattori produttivi. Per ottenere i vantaggi è sufficiente che l'esportatore esporti semplicemente le merci, senza che debba dimostrare di aver importato materiali per la loro produzione. Anche gli esportatori che acquistano sul mercato locale tutti i loro fattori produttivi e non importano merci utilizzabili come fattori produttivi possono quindi beneficiare del DEPBS.
(e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(38)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 2, e dell'articolo 5 del regolamento di base, l'importo delle sovvenzioni compensabili corrisponde al vantaggio conferito al beneficiario nel periodo dell'inchiesta. A questo proposito si è ritenuto che il vantaggio venga ottenuto dal beneficiario all’atto dell’esportazione effettuata nel quadro di tale regime. In quel momento il GOI è tenuto a rinunciare ai dazi doganali, il che costituisce un contributo finanziario a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. Una volta che le autorità doganali indiane hanno rilasciato una bolla di sortita per l’esportazione, indicante tra l’altro l’importo del credito DEPBS che sarà concesso per tale operazione di esportazione, il GOI non ha più la facoltà di decidere a sua discrezione se concedere o meno la sovvenzione. In considerazione di ciò è opportuno ritenere che il vantaggio conferito a titolo del DEPBS corrisponde alle somme dei crediti acquisiti sulle operazioni di esportazione effettuate nell’ambito di tale regime durante il PI.
(39)
Nei casi in cui sono state presentate richieste giustificate, le tasse obbligatoriamente versate per ricevere la sovvenzione sono state dedotte dai crediti così calcolati per ottenere l'importo delle sovvenzioni usato come numeratore, a termini dell'articolo 7, paragrafo 1, lettera a), del regolamento di base. Ai sensi dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, l’importo della sovvenzione è stato assegnato in base al fatturato totale delle esportazioni realizzato durante il PI, usato come denominatore appropriato, poiché la sovvenzione è subordinata all’andamento delle esportazioni ed è stata accordata senza riferimento alle quantità fabbricate, prodotte, esportate o trasportate.
(40)
Il tasso di sovvenzione stabilito nel quadro di questo regime per le società interessate durante il PI varia tra il 4,70 % e il 6,53 %.
3.3. Sistema di autorizzazione preventiva (Advance Authorisation Scheme - AAS)
(a) Base giuridica
(41)
La descrizione dettagliata del regime figura ai paragrafi da 4.1.3 a 4.1.14 della politica per il commercio estero 09-14 e ai capitoli da 4.1 a 4.30A del vol. I del manuale di procedura 09-14.
(b) Ammissibilità
(42)
Il regime AAS consiste, come descritto dettagliatamente nel considerando 43, in sei regime subordinati che differiscono, tra l'altro, per quanto riguarda il diritto a beneficiarne. Sono ammessi a beneficiare dell'AAS per le esportazioni fisiche e dell'AAS per il fabbisogno annuo i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori «collegati» ai produttori fornitori. I produttori esportatori che riforniscono gli esportatori finali possono beneficiare dell'AAS per le forniture intermedie. I contraenti principali che riforniscono le categorie di cui al punto 8.2 del documento sulla politica per il commercio estero 09-14, quali i fornitori di un’unità orientata all’esportazione (export oriented unit - «EOU»), possono beneficiare dell’AAS per le esportazioni presunte. I fornitori intermedi che riforniscono i produttori esportatori possono infine beneficiare di vantaggi relativi alle «esportazioni presunte» nel quadro del sottoregime del buono di approvvigionamento anticipato (Advance Release Order - ARO) e di quello della lettera di credito interna di compensazione (back to back inland letter of credit).
(c) Applicazione pratica
(43)
Il regime di autorizzazione preventiva può essere applicato per:
(i) esportazioni fisiche: è il regime subordinato principale, che permette l'importazione esente da dazi di fattori produttivi necessari alla fabbricazione di uno specifico prodotto di esportazione. In questo contesto, il termine «fisico» indica che il prodotto esportato deve lasciare il territorio indiano. Le importazioni ammesse e le esportazioni obbligatorie, compresi i tipi di prodotto di esportazione, sono specificati nella licenza;
(ii) fabbisogno annuo: questa autorizzazione non è legata a uno specifico prodotto esportato, bensì a un gruppo più ampio di prodotti (ad esempio prodotti chimici e affini). Il titolare della licenza può importare in esenzione da dazi, fino a un determinato valore limite che dipende dal precedente andamento delle sue esportazioni, qualsiasi materiale destinato alla fabbricazione di articoli che rientrano in tale gruppo di prodotti. Gli è riconosciuta la facoltà di esportare qualsiasi prodotto che rientra nel gruppo di prodotti ed è stato fabbricato utilizzando questi materiali esenti da dazi;
(iii) forniture intermedie: questo regime subordinato riguarda i casi in cui due produttori intendano fabbricare un unico prodotto di esportazione dividendo il processo produttivo. Il produttore esportatore che produce il prodotto intermedio può importare fattori produttivi in franchigia e può ottenere a tal fine un AAS per le forniture intermedie. L'esportatore finale completa la produzione ed è tenuto a esportare il prodotto finito;
(iv) esportazioni presunte: Questo sistema subordinato permette a un imprenditore principale di importare in esenzione da dazio fattori produttivi necessari alla fabbricazione di prodotti che saranno venduti come «esportazioni presunte» alle categorie di clienti di cui al paragrafo 8.2 della politica per il commercio estero. Secondo il GOI, per esportazioni presunte si intendono le transazioni in cui i beni forniti non lasciano il paese. Sono considerate esportazioni presunte, a condizione che le merci siano fabbricate in India, varie categorie di forniture, come la fornitura di prodotti a un'unità orientata all'esportazione («EOU») o a una società con sede in una zona economica speciale (special economic zone - «SEZ»);
(v) il buono di approvvigionamento anticipato (Advance Release Order - ARO): il titolare di un’autorizzazione preventiva che intenda procurarsi i fattori di produzione da fonti locali invece di importarli direttamente ha la possibilità di approvvigionarsi mediante buoni di approvvigionamento anticipato (ARO). In questo caso le autorizzazioni preventive sono convalidate come ARO e girate al fornitore locale alla consegna delle merci specificate nel buono. La girata dell'ARO conferisce al fornitore locale il diritto ai vantaggi delle esportazioni presunte indicati al punto 8.3 del documento sulla politica per il commercio estero 09-14 (vale a dire AAS per le forniture intermedie/esportazioni presunte, restituzione e rimborso del dazio finale per le esportazioni presunte). Il meccanismo degli ARO rimborsa le imposte e i dazi al fornitore invece di rimborsarli all'esportatore finale, sotto forma di restituzione/rimborso di dazi. Il rimborso di imposte/dazi è disponibile sia per i fattori produttivi nazionali sia per quelli importati;
(vi) lettera di credito interna di compensazione (back to back inland letter of credit): anche questo sottosistema riguarda le forniture locali al titolare di un'autorizzazione preventiva, che può aprire una lettera di credito interna presso una banca a favore di un fornitore nazionale. L'autorizzazione viene poi convalidata dalla banca per le importazioni dirette, solo per il valore e il volume delle merci acquistate a livello locale e non importate. Il fornitore nazionale avrà diritto ai benefici relativi alle esportazioni presunte, secondo quanto previsto dal punto 8.3 del documento sulla politica per il commercio estero 09-14 (cioè AAS per forniture intermedie/esportazioni presunte, restituzione e rimborso del dazio finale sulle esportazioni presunte).
(44)
Una delle società incluse nel campione ha ricevuto concessioni nell'ambito del regime AAS relativamente al prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta. Tale società ha fatto uso di uno dei sistemi subordinati, cioè l’AAS per le esportazioni fisiche. Non è quindi necessario stabilire la compensabilità degli altri sistemi subordinati non utilizzati.
(45)
Per consentire le verifiche delle autorità indiane, il titolare di un AAS è tenuto a conservare «una contabilità corretta e accurata del consumo e utilizzo di beni importati in esenzione da dazio/forniti internamente» nel formato richiesto (capitolo 4, punti 26 e 30, e appendice 23 del manuale di procedura I 09-14), cioè un registro del consumo effettivo. Tale registro deve essere verificato da un perito contabile giurato esterno/analista esterno di costi e lavori che rilascia un certificato attestante che i registri prescritti e le relative registrazioni sono stati esaminati e che le informazioni fornite nell’ambito dell'appendice 23 sono esatte e corrette a tutti gli effetti.
(46)
Per quanto riguarda il sottoregime per le esportazioni fisiche utilizzato nel PI dalla società interessata, il volume e il valore delle importazioni ammesse e delle esportazioni obbligatorie sono fissati dal GOI e sono specificati sull’autorizzazione. Al momento dell'importazione e dell'esportazione le operazioni corrispondenti devono inoltre essere specificate sull'autorizzazione dai funzionari del governo. Il volume delle importazioni ammesse nell'ambito dell'AAS è fissato dal GOI sulla base delle norme SION (Standard Input-Output Norms), fissate per la maggior parte dei prodotti, tra cui quello in esame. I fattori produttivi importati non sono trasferibili e devono essere utilizzati per produrre il prodotto destinato all'esportazione. L’obbligo di esportazione deve essere assolto entro un termine prescritto dal rilascio della licenza (24 mesi con la possibilità di due proroghe di sei mesi ciascuna).
(47)
Dall’inchiesta è emerso che gli obblighi di verifica previsti dalle autorità indiane non erano stati rispettati o non erano ancora stati messi in pratica.
(48)
La società che usava questo regime teneva un registro della produzione e dei consumi. L’appendice 23 non è stata completata e non può pertanto essere considerata un registro dell’utilizzo effettivo come disposto nei capitoli 4.26, 4.30 del manuale di procedura I 09-14. Un vero e proprio registro dei consumi per il PI non era disponibile e quindi non è stato possibile verificare, tra l’altro, i dati sul consumo per stabilire quali fattori produttivi erano stati impiegati nella produzione del prodotto esportato e in quale quantità, come stabilito nella copia dell’appendice 23. Per quanto riguarda gli obblighi di verifica di cui sopra al considerando 45, la società non disponeva di dati sulle modalità di questa certificazione. Non esisteva alcun piano di revisione contabile o altro materiale giustificativo della revisione effettuata (per esempio una relazione relativa alla revisione), né alcuna informazione scritta sulla metodologia utilizzata e sulle prescrizioni specifiche indispensabili per un lavoro tanto minuzioso, che richiede conoscenze tecniche approfondite sui processi di produzione. Le potenziali restituzioni eccessive realizzate dalla società e riportate nell’appendice 23 non hanno comportato alcun intervento o controllo da parte delle autorità competenti. In breve, si ritiene che l’esportatore esaminato non sia stato in grado di dimostrare di aver ottemperato alle pertinenti disposizioni della politica per il commercio estero.
(d) Conclusioni relative all’AAS
(49)
L'esenzione dai dazi sull'importazione costituisce una sovvenzione a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base, dal momento che essa costituisce un contributo finanziario del GOI che ha conferito un vantaggio all’esportatore oggetto dell'inchiesta.
(50)
Le sovvenzioni relative all’AAS per le esportazioni fisiche sono inoltre chiaramente subordinate di diritto all’andamento delle esportazioni e sono quindi ritenute specifiche e compensabili secondo l’articolo 4, paragrafo 4, primo comma, lettera a), del regolamento di base. Senza un impegno di esportazione una società non può ottenere vantaggi nell'ambito di questo sistema.
(51)
Il regime subordinato in oggetto non può essere ritenuto un sistema di restituzione del dazio o un sistema di restituzione sostitutiva a termini dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. Esso non è conforme alle disposizioni dell’allegato I, punto i), dell’allegato II (definizione e disposizioni sulla restituzione del dazio) e dell’allegato III (definizione e disposizioni sulla restituzione sostitutiva) del regolamento di base. Il GOI non ha applicato meccanismi o procedure di verifica efficaci atti a stabilire se e per quale importo si fossero impiegati fattori produttivi nella fabbricazione del bene esportato (v. allegato II, parte II, paragrafo 4, del regolamento di base; per i sistemi di restituzione sostitutiva, v. allegato III, parte II, paragrafo 2, del regolamento di base). Le norme SION per il prodotto in esame, inoltre, non risultano sufficientemente precise e non possono rappresentare un sistema di verifica del consumo effettivo, perché la loro struttura non permette al GOI di verificare con sufficiente precisione le quantità di fattori produttivi impiegate nella fabbricazione del prodotto esportato. Il GOI non ha infine effettuato ulteriori esami basati sui fattori produttivi effettivamente impiegati, anche se in mancanza di un sistema di verifica applicato in modo efficace (allegato II, parte II, paragrafo 5 e allegato III, parte II, paragrafo 3 del regolamento di base) tale esame sarebbe normalmente necessario.
(52)
Il regime subordinato è quindi compensabile.
(e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(53)
In assenza di sistemi consentiti di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva, il vantaggio compensabile consiste nel rimborso dell’importo totale dei dazi all’importazione normalmente dovuti al momento dell’importazione dei fattori produttivi. A tale riguardo va notato che il regolamento di base non prevede che venga compensata unicamente una restituzione «in eccesso» dei dazi. A norma dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’allegato I, lettera i), del regolamento di base, le restituzioni eccessive di dazi possono essere compensate purché si sia ottemperato alle condizioni di cui agli allegati II e III del regolamento di base. Nel caso in oggetto, tuttavia, tali condizioni non sono state soddisfatte. Se manca un’adeguata procedura di controllo, questa eccezione al sistema di restituzione non si applica e, invece della norma sulle presunte restituzioni in eccesso, si applica quella della compensazione dell’importo dei dazi non pagati (rinuncia a entrate). Come stabilito nell'allegato II, parte II, e nell'allegato III, parte II, del regolamento di base, non spetta all'autorità incaricata dell'inchiesta calcolare la remissione dei dazi in eccesso. A norma dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, è al contrario sufficiente che essa disponga di elementi di prova sufficienti a confutare l’adeguatezza di un presunto sistema di verifica.
(54)
L'importo della sovvenzione per la società che ha utilizzato l'AAS è calcolato in base ai dazi all'importazione non prelevati (dazio doganale di base e dazio doganale supplementare speciale) sui materiali importati nell'ambito dei sottoregimi durante il PI (numeratore). A norma dell’articolo 7, paragrafo 1), lettera a), del regolamento di base, gli oneri necessariamente sostenuti per ricevere la sovvenzione sono detratti dall’importo della sovvenzione, dietro presentazione di una richiesta giustificata. A norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, l’importo della sovvenzione è assegnato in base al fatturato delle esportazioni del prodotto in esame realizzato durante il PI, usato come denominatore appropriato, poiché la sovvenzione è subordinata all’andamento delle esportazioni ed è accordata senza riferimento alle quantità fabbricate, prodotte, esportate o trasportate.
(55)
Il tasso di sovvenzione stabilito nel quadro di questo regime per la società interessata durante il PI è dello 2,94 %.
3.4. Regime di esenzione dal dazio d’importazione sui beni strumentali («EPCGS»)
(a) Base giuridica
(56)
La descrizione dettagliata del regime figura al paragrafo 5 della politica per il commercio estero 09-14 e al capitolo 5 del manuale di procedura I 09-14.
(b) Ammissibilità
(57)
Possono beneficiare del regime i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori collegati a produttori e a fornitori di servizi.
(c) Applicazione pratica
(58)
A condizione che rispetti l'obbligo di esportare i prodotti, una società può importare beni strumentali (nuovi e di seconda mano) versando un'aliquota di dazio ridotta. A tale scopo, su domanda e versamento di una tassa, il GOI rilascia una licenza EPCGS. Questo sistema accorda una riduzione del 5 % dell'aliquota del dazio d'importazione su tutti i beni strumentali importati nell'ambito del sistema. Per soddisfare l'obbligo di esportazione, i beni strumentali importati devono essere utilizzati per produrre una determinata quantità di merci destinate all'esportazione nel corso di un certo periodo. La politica per il commercio estero 09-14 prevede che i beni strumentali possono essere importati con un'aliquota di dazio dello 0 % nel quadro del sistema EPCGS, ma in tal caso il periodo per adempiere all'obbligo di esportazione è più breve, cioè 6 anni anziché 8 a partire dalla data di rilascio dell’autorizzazione. Il titolare di una licenza EPCGS può anche rifornirsi di beni strumentali sul mercato interno. In tal caso, il fabbricante nazionale di beni strumentali può avvalersi del vantaggio di importare in franchigia le componenti necessarie alla produzione di tali beni. In alternativa, il fabbricante nazionale può beneficiare dei vantaggi connessi alle esportazioni presunte per la fornitura di beni strumentali a un titolare della licenza EPCGS.
(59)
Tutti i produttori esportatori inclusi nel campione risultano aver usufruito di questo sistema durante il PI.
(d) Conclusioni relative all'EPCGS
(60)
Il EPCGS fornisce sovvenzioni ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. La riduzione dei dazi costituisce un contributo finanziario concesso dal GOI, in quanto con tale concessione esso rinuncia a entrate che sarebbero altrimenti dovute. La riduzione dei dazi avvantaggia inoltre l’esportatore, la cui liquidità è migliorata dal fatto di non versare i dazi all’importazione.
(61)
Il sistema EPCGS è inoltre subordinato di diritto all'andamento delle esportazioni, in quanto tali licenze non possono essere rilasciate senza un impegno a esportare i beni prodotti. A norma dell'articolo 4, paragrafo 4, primo comma, lettera a), del regolamento di base, esso è pertanto ritenuto specifico e compensabile.
(62)
Questo regime non può essere considerato un sistema di restituzione del dazio consentito o un sistema di restituzione sostitutiva a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. I regimi consentiti, descritti all’allegato I, punto i), del regolamento di base, non riguardano i beni strumentali, perché questi non sono impiegati/integrati nel processo produttivo dei prodotti destinati all’esportazione.
(e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(63)
A norma dell'articolo 7, paragrafo 3, del regolamento di base, l'importo della sovvenzione è calcolato in base ai dazi doganali non pagati sui beni strumentali importati, ripartiti su un periodo corrispondente al normale periodo di ammortamento di tali beni strumentali nell'industria in questione. Conformemente alla prassi consolidata, tale valore, relativo al PI, viene adeguato aggiungendo gli interessi maturati in tale periodo, così da far corrispondere l'importo al valore effettivo del vantaggio nel tempo. A tal fine è stato ritenuto adeguato il tasso d'interesse commerciale vigente in India durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Quando sono state presentate richieste motivate, le spese sostenute per ottenere la sovvenzione sono state dedotte a norma dell’articolo 7, paragrafo 1, lettera a), del regolamento di base.
(64)
A norma dell’articolo 7, paragrafi 2 e 3, del regolamento di base il valore della sovvenzione così calcolato è stato ripartito sul fatturato all’esportazione durante il PI (denominatore), in quanto la sovvenzione è subordinata all’andamento delle esportazioni e non accordata a seconda dei quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati.
(65)
I tassi di sovvenzione stabiliti nel quadro di questo regime per le società interessate durante il PI variava tra l'0,11 %, lo 0,16 % e lo 0,19 %.
3.5. Regime per le unità orientate all’esportazione («EOUS»)
(a) Base giuridica
(66)
La descrizione dettagliata del regime figura al paragrafo 6 della politica per il commercio estero 09-14 e al capitolo 6 del manuale di procedura I 09-14.
(b) Ammissibilità
(67)
A eccezione delle società commerciali pure, tutte le società che in linea di principio si impegnano ad esportare tutta la loro produzione di beni o servizi possono essere ammesse a fruire del regime EOUS. Le imprese dei settori industriali devono superare una soglia minima di investimento in attività fisse per poter fruire dell’EOUS.
(c) Applicazione pratica
(68)
Le unità orientate all’esportazione possono avere sede e impianti ovunque in India.
(69)
Le domande per ottenere lo status di unità EOU devono specificare per i cinque anni successivi, tra l’altro, i quantitativi di produzione programmati, il valore previsto delle esportazioni, il fabbisogno di importazioni e di beni locali. Se le autorità accettano la domanda della società, le comunicano i termini e le condizioni di tale accettazione. L'accordo che riconosce la società nell'ambito dell'EOUS è valido per un periodo di cinque anni e rinnovabile per periodi successivi.
(70)
Una condizione fondamentale per beneficiare del regime EOU prevista nella politica per il commercio estero 09-14 è quella di ottenere un reddito netto in valuta straniera (Net Foreign Exchange earning - NFE; i.e. vale a dire che nel periodo di riferimento (cinque anni) il valore totale delle esportazioni deve risultare superiore al valore totale delle merci importate.
(71)
Le unità EOU hanno diritto alle seguenti concessioni:
(i)
esenzione dai dazi all’importazione su tutti i tipi di beni (comprese le materie prime, i beni strumentali e di consumo) necessari alla fabbricazione, alla produzione e alla trasformazione o connessi a tali attività;
(ii)
esenzione dal dazio interno sui beni acquistati da fonti locali;
(iii)
rimborso dell’imposta centrale sulle vendite pagata sui beni acquistati a livello locale;
(iv)
agevolazione per la vendita di parte della produzione sul mercato interno, fino a un massimo del 50 % del valore FOB delle esportazioni, a condizione che esistano redditi NFE positivi al momento del pagamento dei dazi agevolati, cioè dei dazi interni sui prodotti finiti;
(v)
rimborso parziale dei dazi pagati sul carburante acquistato presso compagnie petrolifere nazionali;
(vi)
esenzione dall’imposta sul reddito normalmente dovuta sugli utili realizzati con le vendite all’esportazione, a norma della sezione 10B della legge sull’imposta sul reddito (Income tax act), per un periodo di 10 anni dall’inizio delle operazioni;
(72)
Le unità che si avvalgono di questo regime sono soggette alla sorveglianza delle autorità doganali.
(73)
Esse hanno l’obbligo giuridico di tenere una contabilità appropriata su tutte le importazioni, sul consumo e sull’utilizzo di tutti i materiali importati e sulle esportazioni effettuate in conformità col punto pertinente del manuale di procedura I 09-14. Tali documenti vanno presentati periodicamente alle autorità indiane competenti nell’ambito di relazioni trimestrali e annuali sull’avanzamento delle attività.
(74)
La sezione 6.11.1 del manuale di procedura I 09-14 dispone tuttavia che alle unità in regime EOUS «non possa mai essere chiesto di correlare ogni partita di merce importata alle esportazioni, ai trasferimenti ad altre unità, alle vendite DTA (Domestic Tariff Area) o alle scorte».
(75)
La spedizione e la registrazione delle vendite sul mercato interno sono oggetto di autocertificazione. La procedura di spedizione delle merci destinate all’esportazione di una unità EOU è controllata da un funzionario doganale.
(76)
Nel caso in oggetto il regime EOUS è stato utilizzato da uno degli esportatori inclusi nel campione. L'esportatore ha fatto ricorso a questo regime per importare materie prime, beni di consumo e beni strumentali in esenzione da dazi all’importazione, per acquistare merci sul mercato interno in esenzione da dazi interni, per ottenere il rimborso dell’imposta sulle vendite e per vendere parte della propria produzione sul mercato interno. L'esportatore che ha collaborato ha beneficiato di tutti i vantaggi descritti sopra nel considerando 70, ai punti da i) a vi). Per quanto riguarda l’esenzione dall’imposta sul reddito a norma della sezione 10B della legge sull’imposta sul reddito, dall’inchiesta è emerso però che a partire dal 1o aprile 2010 la società non può più beneficiare di quest’esenzione. Di conseguenza, le disposizioni sull’esenzione dall’imposta sul reddito dell’unità EOU non sono più state prese in considerazione nel contesto della presente indagine.
(77)
In una fase molto tardiva la società trovata a operare nell’ambito del regime EOU ha presentato osservazioni dettagliate a proposito di tale regime, dichiarando fra l’altro che le varie misure disponibili nell'ambito di un EOU non costituiscono sovvenzioni compensative. In questa fase della procedura non è stato possibile procedere ad un’analisi di queste osservazioni, che verrà tuttavia debitamente eseguita nella fase successiva della presente inchiesta.
(d) Conclusioni sul regime EOUS
(78)
Le esenzioni delle unità EOU da tre tipi di dazi sulle importazioni (il dazio doganale di base, (basic customs duty), l'accisa per l'istruzione sul dazio doganale (education cess on customs duty) e l'accisa per l'istruzione secondaria superiore (higher secondary education cess)) e il rimborso dell'imposta sulle vendite sono contributi finanziari del GOI a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. La rinuncia del governo a entrate di cui avrebbe altrimenti usufruito in assenza di questo regime ha conferito un vantaggio alle unità EOU a termini dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base poiché queste hanno migliorato la propria liquidità, non dovendo pagare dazi normalmente dovuti e ottenendo un rimborso delle imposte sulle vendite.
(79)
Tale regime non può altresì essere considerato un sistema consentito di restituzione del dazio o un sistema di restituzione sostitutiva a termini dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. Esso non è conforme alle disposizioni dell'allegato I, lettera h) e i), dell'allegato II (definizione e disposizioni sulla restituzione del dazio) e dell'allegato III (definizione e disposizioni sulla restituzione daziaria sostitutiva) del regolamento di base. Il GOI non ha applicato meccanismi o procedure di verifica efficaci atti a stabilire se e per quale importo si fossero impiegati fattori produttivi nella fabbricazione del bene esportato (v. allegato II, parte II, paragrafo 4, del regolamento di base; per i sistemi di restituzione sostitutiva, v. allegato III, parte II, paragrafo 2, del regolamento di base). Il sistema di verifica in vigore ha lo scopo di controllare l’obbligo del guadagno netto in valuta estera e non l’impiego di importazioni nella produzione di beni esportati.
(80)
L'esenzione dal dazio interno e dal suo equivalente dazio all'importazione («EED») non comporta tuttavia la rinuncia ad entrate altrimenti dovute. Il dazio interno e il dazio doganale supplementare, se versati, potrebbero essere usati come un credito per i futuri pagamenti di dazi (il cosiddetto «meccanismo CENVAT»), un sistema paragonabile all’IVA che consente alle società indiane di compensare le imposte sugli acquisti con le imposte pagabili sulle vendite. Per questo motivo questi dazi non sono definitivi. Con il credito «CENVAT» il dazio definitivo grava solo sul valore aggiunto e non sui fattori di produzione.
(81)
Soltanto l’esenzione dal dazio doganale di base, dall’accisa per l’istruzione sul dazio doganale e dall’accisa per l’istruzione secondaria superiore e il rimborso dell’imposta centrale sulle vendite costituiscono quindi sovvenzioni a termini dell’articolo 3 del regolamento di base. Tali concessioni sono subordinate di diritto all’andamento delle esportazioni e sono perciò considerate specifiche e compensabili a norma dell’articolo 4, paragrafo 4, primo comma, lettera a), del regolamento di base. L'obiettivo di esportazione di un’unità EOU stabilito al punto 6.1 del documento sulla politica per il commercio estero 09-14 è una condizione indispensabile per ottenere gli incentivi.
(e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(82)
Il vantaggio compensabile è di conseguenza la remissione dei dazi all’importazione, del dazio doganale di base, dell’accisa per l’istruzione sul dazio doganale, dell’accisa sull’istruzione secondaria superiore normalmente dovuta al momento dell’importazione nonché il rimborso dell’imposta centrale sulle vendite durante il PI.
(i) Esenzione dai dazi all'importazione (dazio doganale di base, accisa per l'istruzione sul dazio doganale, accisa per l'istruzione secondaria superiore), rimborso dell'imposta centrale sulle vendite pagata sulle materie prime e sui beni di consumo
(83)
L’importo della sovvenzione per gli esportatori che sono unità EOU è stato calcolato sulla base dei dazi all'importazione non prelevati (dazio doganale di base, accisa per l'istruzione sul dazio doganale e accisa per l'istruzione secondaria superiore) per l'insieme dei materiali importati per l'unità EOU e sulla base dell'imposta sulle vendite rimborsata durante il PI. Le tasse necessariamente pagate per ottenere la sovvenzione sono state dedotte da tale somma fino a ottenere l’importo della sovvenzione da usare come numeratore, a norma dell’articolo 7, paragrafo 1, lettera a) del regolamento di base. A norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, l’importo della sovvenzione è stato assegnato in base al fatturato specifico delle esportazioni realizzato durante il PI, usato come denominatore appropriato, poiché la sovvenzione è subordinata all’andamento delle esportazioni ed è stata accordata senza riferimento alle quantità fabbricate, prodotte, esportate o trasportate. Il margine di sovvenzione così ottenuto per la società interessata era del 2,68 %.
(ii) Esenzione dai dazi all'importazione (dazio doganale di base, accisa per l'istruzione sul dazio doganale, accisa per l'istruzione secondaria superiore) sui beni strumentali
(84)
I beni strumentali non sono fisicamente incorporati nei prodotti finiti. A norma dell’articolo 7, paragrafo 3, del regolamento di base il vantaggio per la società interessata è stato calcolato sulla base dell’importo dei dazi doganali non pagati sui beni strumentali importati ripartito su un periodo corrispondente al normale periodo di ammortamento di tali beni strumentali in una delle società oggetto dell’inchiesta. L’importo calcolato in questo modo è quindi imputabile al periodo di inchiesta del riesame ed è stato adeguato aggiungendo gli interessi relativi a tale periodo, al fine di ottenere il valore del vantaggio nel tempo e quindi determinare il vantaggio integrale di cui il destinatario ha beneficiato nel quadro di tale sistema. A tal fine è stato ritenuto adeguato il tasso d'interesse commerciale vigente in India durante il periodo dell'inchiesta. A norma dell’articolo 7, paragrafi 2 e 3, del regolamento di base, questo importo della sovvenzione è stato assegnato in base al fatturato specifico delle esportazioni realizzato durante il PI, usato come denominatore appropriato, poiché la sovvenzione è subordinata all’andamento delle esportazioni ed è stata accordata senza riferimento alle quantità fabbricate, prodotte, esportate o trasportate. Il margine di sovvenzione così ottenuto per la società interessata era dello 0,05 %.
(85)
Il margine di sovvenzione totale ottenuto con il regime EOUS per la società interessata ammonta al 2,73 %.
3.6. Focus Product Scheme - «FPS»;
(a) Base giuridica
(86)
La descrizione dettagliata del regime si trova ai paragrafi da 3.15 a 3.17 della politica per il commercio estero 09-14 e ai capitoli da 3.9 a 3.11 del manuale di procedura I 09-14.
(b) Ammissibilità
(87)
A norma del paragrafo 3.15.2 della politica per il commercio estero 09-14, possono beneficiare di questo regime gli esportatori dei prodotti notificati nell’appendice 37D del manuale di procedura I 09-14.
(c) Applicazione pratica
(88)
Un esportatore dei prodotti che figurano nella lista di cui all’appendice 37D del manuale di procedura I 09-14 può fare domanda per un credito FPS sui dazi pari al 2 % o a al 5 % del valore FOB dei prodotti esportati. Tuttavia i prodotti/settori Special Focus inclusi nelle Tabelle 2 e 5 dell’appendice 37D possono beneficiare di un credito sul dazio pari al 5 % del valore FOB dei prodotti esportati. Il prodotto in esame sotto inchiesta è incluso fra questi prodotti Special Focus.
(89)
Il FPS è un regime post-esportazione, vale a dire che una società deve esportare per poter beneficiare dei vantaggi di questo regime. La società deve di conseguenza presentare una domanda on line all’autorità competente insieme a copie dell’ordine di esportazione, fatture, la distinta della banca attestante il pagamento della tassa di domanda, copia delle bolle di sortita e certificato bancario di realizzazione per la ricevuta di pagamento o il certificato di rimessa in entrata dall’estero in caso di trattazione diretta dei documenti. Nei casi in cui l'originale delle bolle di sortita e/o dei certificati di realizzazione bancaria siano stati presentati per richiedere vantaggi nell'ambito di altri regimi, la società può presentare copie autocertificate che citano l'autorità competente presso la quale sono state presentati i documenti originali. La domanda online per i crediti FPS può coprire fino a un massimo di 50 bolle di sortita.
(90)
È stato constatato che secondo le norme di contabilità dell'India i crediti FPS possono essere registrati secondo il principio della contabilità per competenza a titolo di entrate nei conti commerciali, una volta assolto l'obbligo di esportazione. Tali crediti possono essere utilizzati per pagare i dazi doganali sulle importazioni successive di qualsiasi tipo di merce, ad eccezione dei beni strumentali e delle merci soggette a restrizioni d'importazione. Le merci importate beneficiando di tali crediti possono essere vendute sul mercato interno (dietro pagamento dell'imposta sulle vendite) o utilizzate in altro modo. I crediti FPS sono liberamente trasferibili e validi per un periodo di 24 mesi a decorrere dalla data di rilascio.
(91)
È stato rilevato che due delle società incluse nel campione hanno beneficiato di questo regime durante il PI.
(d) Conclusioni relative all’FPS
(92)
Il FPS fornisce sovvenzioni a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. Un credito FPS costituisce un contributo finanziario del GOI, in quanto è impiegato per compensare i dazi all’importazione, riducendo così le entrate del GOI derivanti dal pagamento dei dazi altrimenti dovuti. In più, il credito FPS offre un vantaggio all'esportatore perché ne migliora la liquidità.
(93)
L’FPS è inoltre subordinato di diritto dall’andamento delle esportazioni ed è quindi ritenuto specifico e compensabile a norma dell’articolo 4, paragrafo 4, lettera a) del regolamento di base.
(94)
Questo regime non può essere considerato un sistema ammissibile di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva a termini dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, non essendo conforme alle disposizioni dell’allegato I, lettera i), dell’allegato II (definizione e disposizioni sulla restituzione del dazio) e dell’allegato III (definizione e disposizioni sulla restituzione daziaria sostitutiva) del regolamento di base. In particolare l’esportatore non è obbligato a utilizzare effettivamente nel processo di produzione le merci importate in esenzione dai dazi e l’importo del credito non è calcolato in funzione dei fattori produttivi effettivamente utilizzati. Non esistono inoltre sistemi o procedure per verificare quali fattori produttivi siano usati nel processo di produzione del prodotto esportato o se sia stato effettuato un pagamento eccessivo di dazi all’importazione a termini dell’allegato I, punto i), e degli allegati II e III del regolamento di base. L'esportatore può infine beneficiare dei vantaggi del FPS indipendentemente dal fatto che importi i fattori produttivi. Per ottenere i vantaggi è sufficiente che l'esportatore esporti semplicemente le merci, senza che debba dimostrare di aver importato materiali per la loro produzione. Anche gli esportatori che acquistano sul mercato locale tutti i loro fattori produttivi e non importano merci utilizzabili come fattori produttivi possono quindi beneficiare del FPS.
(e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(95)
A norma degli articoli 3, paragrafo 2, e 5 del regolamento di base, l’importo delle sovvenzioni compensabili è stato calcolato in termini del vantaggio conferito al beneficiario nel periodo dell'inchiesta. A questo proposito, si è ritenuto che il vantaggio venga ottenuto dal beneficiario al momento dell’operazione di esportazione effettuata nel quadro di tale regime. In quel momento il GOI è tenuto a rinunciare ai dazi doganali, il che costituisce un contributo finanziario a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. Una volta che le autorità doganali indiane hanno rilasciato una bolla di sortita per l’esportazione, in cui sia tra l’altro riportato l’importo del credito FPS che sarà concesso per tale operazione di esportazione, il GOI non ha più la facoltà di decidere a sua discrezione se concedere o meno la sovvenzione. In considerazione di ciò, è giusto ritenere che il vantaggio conferito a titolo del FPS corrisponde alle somme dei crediti acquisiti sulle operazioni di esportazione effettuate nell’ambito di tale regime durante il PI.
(96)
Nei casi in cui sono state presentate richieste giustificate, le tasse obbligatoriamente versate per ricevere la sovvenzione sono state dedotte dai crediti così calcolati per ottenere l'importo delle sovvenzioni usato come numeratore, a norma dell'articolo 7, paragrafo 1, lettera a), del regolamento di base. A norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, l’importo della sovvenzione è stato assegnato in base al fatturato totale delle esportazioni realizzato durante il PI, usato come denominatore appropriato, poiché la sovvenzione è subordinata all’andamento delle esportazioni ed è stata accordata senza riferimento alle quantità fabbricate, prodotte, esportate o trasportate.
(97)
Il tasso di sovvenzione stabilito nel quadro di questo regime per le due società interessate durante il PI è stato del 4,80 %.
3.7. Regime di crediti all’esportazione («ECS»).
(a) Base giuridica
(98)
I dettagli di questo regime sono specificati Master Circular DBOD n. DIR. (Exp.)BC.06/04.02.002/2010-10 (crediti all'esportazione in rupie), pubblicata dalla Banca centrale indiana (RBI) e destinata a tutte le banche commerciali indiane. 06/04.02.002/2010-10 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) of the Reserve Bank of India (‘RBI’), which is addressed to all commercial banks in India.
(b) Ammissibilità
(99)
Possono beneficiare di questo regime i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori.
(c) Applicazione pratica
(100)
Il regime ECS consiste in due regimi subordinati, il regime di crediti all'esportazione precedente alla spedizione (Pre-Shipment Export Credit Scheme, detto anche «packing credit»), che comprende i crediti forniti a un esportatore per finanziare l'acquisto, la trasformazione, la fabbricazione, l'imballaggio e/o la spedizione dei beni prima dell'esportazione e il regime di crediti all'esportazione successivo alla spedizione (Post-Shipment Export Credit Scheme), che fornisce prestiti al capitale circolante allo scopo di finanziare i crediti a breve termine per l'esportazione. Dal 1o luglio 2010, le banche commerciali applicano un nuovo metodo di determinazione del tasso base applicabili a tutti i tipi di anticipi di credito all’esportazione in rupie. Per quanto concerne l’ECS in valuta estera la banca centrale indiana (Reserve Bank of India - RBI) stabilisce i tassi massimi d’interesse ai crediti all’esportazione che le banche commerciali possono esigere da un esportatore. La RBI impone inoltre alle banche di destinare una determinata percentuale del loro credito netto al finanziamento delle esportazioni.
(101)
Grazie a quanto previsto dalle Master Circulars della RBI gli esportatori possono ottenere crediti all’esportazione a tassi d’interesse migliori rispetto a quelli dei crediti commerciali normali («cash credits»), praticati unicamente a condizioni di mercato. La differenza di tasso può essere inferiore per le società con una buona classificazione creditizia. Le società con le migliori classificazioni creditizie hanno infatti la possibilità di ottenere crediti all'esportazione e crediti per cassa alle stesse condizioni.
(102)
Tutti i produttori esportatori inclusi nel campione risultano aver usato questo sistema durante il PI.
(d) Conclusioni relative all’ECS
(103)
I tassi d'interesse preferenziali di un credito ECS stabiliti dalle Master Circulars della RBI di cui al considerando 98 possono far calare i costi degli interessi sostenuti dagli esportatori rispetto a quelli dei normali crediti praticati a condizioni di mercato, e avvantaggiare quindi un esportatore ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 2 del regolamento di base.
(104)
Anche se i crediti preferenziali ECS vengono concessi da banche commerciali, questo vantaggio costituisce un contributo finanziario accordato da un’amministrazione pubblica a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv), del regolamento di base. A tale riguardo va notato che né l’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv) del regolamento di base, né l’articolo 1, paragrafo 1, lettera a), punto 1, numero iv) dell’accordo sulle sovvenzioni e sulle misure compensative dispongono l’obbligatorietà di un onere a carico dei conti pubblici, ad esempio il rimborso versato alle banche commerciali da parte del GOI, perché un’operazione sia qualificata come sovvenzione. Essi prescrivono solo che la pubblica amministrazione disponga lo svolgimento delle funzioni di cui ai punti i), ii) o iii) dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a) del regolamento di base. La RBI è un ente pubblico e rientra quindi nella definizione di «pubblica amministrazione» di cui all'articolo 2, lettera b) del regolamento di base. Essa è al 100 % di proprietà dello Stato, persegue obiettivi di politiche pubbliche, ad esempio della politica monetaria, e i suoi dirigenti sono nominati dal GOI. La RBI dà disposizioni a enti privati a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv), secondo trattino del regolamento di base, stante il fatto che le banche commerciali sono vincolate dalle condizioni che essa impone, tra l'altro, in tema di limiti massimi per i tassi d'interesse sui crediti all'esportazione stabiliti nelle Master Circular della RBI e dalle direttive della RBI alle banche commerciali che impongono loro di rendere disponibile una determinata quota del loro credito bancario netto da destinare al finanziamento delle esportazioni. Questa direttiva obbliga le banche commerciali a svolgere le funzioni di cui all’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto i) del regolamento di base, nella fattispecie a fornire prestiti sotto forma di finanziamento preferenziale delle esportazioni. Questo trasferimento diretto di fondi sotto forma di prestiti a particolari condizioni sarebbe di norma di competenza dell’amministrazione pubblica, e tale pratica non differisce in sostanza dalla prassi normalmente seguita dalle amministrazioni pubbliche, a termini dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv) del regolamento di base. Questa sovvenzione è considerata specifica e compensabile perché i tassi d’interesse preferenziali sono disponibili solo in relazione al finanziamento di operazioni di esportazione e sono perciò subordinati all’andamento delle esportazioni, a norma dell’articolo 4, paragrafo 4, primo comma, lettera a) del regolamento di base.
(e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(105)
L’importo della sovvenzione è stato calcolato in base alla differenza tra l’interesse pagato per i crediti all’esportazione accesi durante il PI e l’importo che sarebbe stato dovuto per i crediti commerciali normali accesi dalla società interessata. L’importo della sovvenzione (numeratore) è stato assegnato in base al fatturato totale delle esportazioni realizzato durante il PI, usato come denominatore appropriato, a norma dell’articolo 7, paragrafo 2 del regolamento di base, poiché la sovvenzione è subordinata all’andamento delle esportazioni ed è stata accordata senza riferimento alle quantità fabbricate, prodotte, esportate o trasportate.
(106)
I tassi di sovvenzione stabiliti nel quadro di questo regime per le società interessate durante il PI sono stati dello 0,25 %, dello 0,31 % e dello 0,44 %.
3.8. Esenzione dall’imposta sull’elettricità (Electricity Duty Exemption, EDE)
(a) Base giuridica
(107)
Questo regime è incluso nel pacchetto di incentivi 2007 del governo del Maharashtra, risoluzione n. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, datata 30 marzo 2007. A seguito delle modifiche apportate dal governo del Maharashtra in data 30 giugno 2011 a tale pacchetto di incentivi è stata disposta una proroga fino al 31 agosto 2011.
(b) Ammissibilità
(108)
La risoluzione di cui sopra elenca le categorie di industrie e imprese che possono beneficiare degli incentivi nell'ambito del regime del 2007.
(c) Applicazione pratica
(109)
Al fine di incoraggiare l'industrializzazione delle aree meno sviluppate il governo di Maharashtra ha disposto un pacchetto di incentivi per unità industriali nuove o expansion nella regione in via di sviluppo dello stato del Maharashtra. Ai fini di tale regime l’allegato I alla risoluzione classifica l'area dello stato come avente diritto agli incentivi. Gli incentivi nell’ambito del regime del 2007 non possono tuttavia essere richiesti in mancanza di un «Certificato di ammissibilità» rilasciato nell’ambito del regime dalla Implementing Agency e se l’unità richiedente non ha ottemperato alle disposizioni/condizioni di tale certificato. Il certificato di ammissibilità viene rilasciato dalla Implementing Agency con effetto a decorrere dalla data di inizio della produzione commerciale dell’unità richiedente.
(110)
L’esenzione dall’imposta sull’elettricità viene accordata alle nuove unità in possesso dei requisiti che si insediano nelle aree specificate per un periodo di 15 anni. In altre aree dello stato anche le unità 100 % Exported Oriented Units (EOUs), Information Technology (IT) e Bio-Technology (BT) verranno esentate dal pagamento dell’ Electricity Duty per un periodo di 10 anni.
(111)
Nel corso dell’inchiesta si è constatato che una delle società incluse nel campione, essendo una EOU con sede nel Maharashtra, ha beneficiato di questo regime durante il PI.
(d) Conclusione sull’esenzione dall’imposta sull’elettricità
(112)
L'esenzione dall’imposta sull’elettricità costituisce una sovvenzione a termini dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto i) e dell'articolo 3, paragrafo 2 del regolamento di base, dal momento che essa costituisce un contributo finanziario del GOI che ha conferito un vantaggio all’esportatore oggetto dell'inchiesta.
(113)
Il regime di sovvenzioni risulta specifico ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 3, del regolamento di base, dato che la legislazione secondo la quale opera l'autorità concedente limita l'accesso a tale regime a determinate società con sede in una determinata area geografica.
(114)
Di conseguenza la sovvenzione va considerata compensabile.
(e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(115)
A norma degli articoli 3, paragrafo 2, e 5 del regolamento di base, l’importo della sovvenzione compensabile corrisponde al vantaggio conferito al beneficiario relativamente al prodotto in esame durante il periodo dell’inchiesta. Tale importo (numeratore) è stato ripartito sul fatturato totale delle vendite del prodotto in esame del produttore esportatore durante il PI, in quanto la sovvenzione non è subordinata all'andamento delle esportazioni e non è stata accordata in riferimento alle quantità fabbricate, prodotte, esportate o trasportate, a norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base.
(116)
Il tasso di sovvenzione accertato per la società interessata riguardo a questo regime durante il PI ammonta allo 0,09 %.
3.9. Importo delle sovvenzioni compensabili
(117)
In base ai risultati dell'inchiesta sintetizzati nella seguente tabella il totale dell'importo ad valorem delle sovvenzioni compensabili varia tra il 3,2 % e il 16,5 %:
Tabella 1
Regime
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Esenzione dell’imposta sull’elettricità (Electricity Duty Exemption, EDE)
Totale
Società
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Altre società
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
A norma dell’articolo 15, paragrafo 3 del regolamento di base il margine di sovvenzione per le società che hanno cooperato non incluse nel campione, calcolato in base alla media ponderata del margine di sovvenzione determinato per ciascuno dei programmi di cui beneficiano le società che hanno cooperato incluse nel campione, è pari al 13,6 %. Al fine di calcolare la media ponderata del margine di sovvenzione per il campione, gli importi sovvenzionati stabiliti per le EOUS e l’EDE nell’ambito del pacchetto di incentivi del governo del Maharashtra (vale a dire applicabili alle sole EOU) sono stati esclusi dal calcolo poiché si è constatato che la portata di tali regimi di sovvenzione non copriva le due società non incluse nel campione che hanno collaborato. per quanto concerne l’EOU non è in particolare possibile cumulare i vantaggi correlati a tale regime con quelli ottenibili nell'ambito degli altri regimi. Per quanto riguarda l’EDE questa è disponibile solo per EOU o imprese che si trovano in determinate aree del Maharashtra. La costellazione dei beneficiari nell’ambito di tale regime è perciò troppo limitata per poter considerare il regime stesso applicabile alle società non incluse nel campione.
(119)
Per quanto riguarda tutti gli altri esportatori indiani la Commissione ha per prima cosa stabilito il grado di collaborazione. Come già visto al considerando 10, dal confronto tra i dati Eurostat sulle importazioni e il volume delle esportazioni del prodotto in esame nell’Unione dichiarato per il periodo dell’inchiesta dalle società o dai gruppi di società che hanno collaborato ed esportato il prodotto in esame nell’Unione nel periodo dell’inchiesta risulta che la collaborazione dei produttori esportatori indiani è stata alta, prossima al 100 %. Dato l’alto livello di collaborazione l’aliquota di sovvenzione per tutte le società che non collaborano è stabilita al livello della media ponderata del margine di sovvenzione determinato per ciascuno dei programmi che vanno a beneficio delle società che collaborano incluse nel campione, cioè il 16,5 %.
4. INDUSTRIA DELL'UNIONE
4.1. Produzione dell'Unione
(120)
Al fine di stabilire la produzione totale dell'Unione sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti i produttori dell'Unione, comprese quelle fornite nella denuncia, i dati raccolti presso i produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta e le risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(121)
Su tale base la produzione totale dell'Unione è stata stimata a 52 000 tonnellate circa durante il PI. Tale dato comprende la produzione di tutti i produttori dell'Unione che si sono manifestati più il volume della produzione stimata di quelli che non si sono fatti avanti durante il procedimento.
(122)
Come indicato al considerando 14, è stato effettuato un campionamento per condurre un'inchiesta sui produttori dell'Unione. È stato selezionato un campione di società fra i 15 produttori dell’Unione che hanno fornito dati prima dell’apertura del procedimento. In seguito, come già illustrato nel considerando 16, una società ha deciso di non collaborare all’inchiesta. Le quattro società rimaste nel campione rappresentavano circa il 32 % della produzione totale stimata dell’Unione durante il PI, e sono state pertanto ritenute rappresentative dell’industria dell’Unione. Le società incluse nel campione sono i produttori principali e si trovano in Francia e in Italia, paesi in cui viene fabbricato il volume maggiore del prodotto in esame.
4.2. Industria dell'Unione
(123)
Tutti i produttori noti dell'Unione di cui al considerando 120 sono considerati come facenti parte dell'industria dell'Unione a termini dell'articolo 9, paragrafo 1 e dell'articolo 10, paragrafo 8 del regolamento di base, e sono denominati di seguito «industria dell'Unione».
5. PREGIUDIZIO
5.1. Osservazioni preliminari
(124)
Le statistiche di Eurostat sulle importazioni, insieme ai dati contenuti nella denuncia e forniti dai produttori dell’Unione prima e dopo l’apertura dell’inchiesta, comprese le risposte verificate dei produttori dell’Unione inclusi nel campione al questionario, sono state usate anche per valutare i pertinenti fattori di pregiudizio.
(125)
L'analisi del pregiudizio per quanto riguarda i dati macroeconomici quali capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione e produttività si è basata sui dati relativi all'industria dell'Unione nel suo complesso.
(126)
L’analisi del pregiudizio relativa ai dati microeconomici come prezzi delle transazioni, redditività, flusso di cassa, investimenti e utili sul capitale investito, capacità di ottenere capitali, scorte e salari si basa sui dati dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(127)
I quattro produttori dell’Unione facenti parte del campione sono stati anche inclusi nel campione per il riesame in previsione della scadenza delle misure anti-dumping applicabili alle importazioni di SSF originari di Cina e Taiwan, concluso il 7 gennaio (4). Nel campione per tale riesame è stata inclusa un’altra società non facente parte del campione per la presente inchiesta. Dal momento che il periodo considerato per l’analisi del pregiudizio si sovrappone a quello del riesame in previsione della scadenza, i dati per gli anni 2008 e 2009 sono identici tranne che nel caso di una società. Rendendo pubbliche le cifre per il 2008 e il 2009 sarebbe possibile dedurre quelle della società non inclusa nel campione nel presente caso. Sono stati perciò indicizzati microindicatori quali scorte, salari, investimenti, flussi di cassa, utili sul capitale investito e redditività.
5.2. Consumo dell'Unione
(128)
Il consumo dell’Unione è stato determinato sulla base del volume delle vendite dell’industria dell’Unione all’interno della stessa Unione quale indicato nella denuncia e confrontato con le risposte ai questionari e i dati verificati ottenuti dai produttori inclusi nel campione. Si è tenuto inoltre conto del volume delle importazioni basato sui dati Eurostat per il periodo in esame.
(129)
L'andamento del consumo dell'Unione è risultato il seguente:
Tabella 2
2008
2009
2010
IP
Consumo dell’Unione (in tonnellate)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indice (2008 = 100)
100
84
101
109
Fonte:
Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario.
(130)
Il consumo totale sul mercato dell'UE è aumentato del 9 % durante il periodo in esame. Fra il 2008 e il 2009 si è avuto un decremento del 16 %, presumibilmente a causa degli effetti negativi a livello globale della crisi economica sul mercato, dopo il quale il consumo è di nuovo salito del 21 % fra il 2009 e il 2010 e di un altro 7 % fra il 2010 e il PI.
5.3. Importazioni dal paese interessato
(131)
Nel periodo considerato le importazioni dall’India hanno mostrato la seguente evoluzione:
Tabella 3
2008
2009
2010
IP
Volume delle importazioni dall'India (tonnellate)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indice (2008 = 100)
100
130
151
165
Quota di mercato
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indice (2008 = 100)
100
155
149
152
Fonte:
Eurostat e risposte al questionario dei produttori esportatori.
(132)
Nel corso del periodo in esame le importazioni dall’India sono aumentate del 65 %. L’aumento è stato particolarmente significativo fra il 2008 e il 2009, quando le importazioni sono cresciute del 30 % e il consumo è diminuito del 16 %. Su base annua le importazioni dall’India hanno continuato a crescere nel corso del 2010 (+ 16 %) e durante il PI (+ 10 %).
5.3.1. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione del prezzo
Tabella 4
Importazioni dall'India
2008
2009
2010
IP
Prezzo medio in EUR/t
3 531
2 774
2 994
3 216
Indice (2008 = 100)
100
79
85
91
Fonte:
Eurostat e risposte al questionario dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(133)
Nel periodo in questione il prezzo medio delle importazioni provenienti dall’India è complessivamente diminuito del 9 %. Questo spiega l’aumento della quota di mercato dell’India dal 12,1 % al 18,3 % nello stesso periodo. L’incremento maggiore ha avuto luogo fra il 2008 e il 2009, quando gli esportatori indiani hanno guadagnato oltre 6 punti percentuali di quota di mercato.
(134)
Al fine di determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il PI la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati sul mercato dell’Unione dai produttori dell’Unione inclusi nel campione ad acquirenti indipendenti, adeguati a livello franco fabbrica, è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi corrispondenti delle importazioni dall’India praticati sul mercato dell’Unione al primo acquirente indipendente stabiliti su una base cif e opportunamente adeguati per tenere conto dei dazi esistenti e dei costi sostenuti dopo l’importazione.
(135)
Il confronto dei prezzi è stato effettuato per tipo di prodotto tra operazioni allo stesso stadio commerciale una volta apportati gli adeguamenti del caso e dedotti riduzioni e sconti. Il risultato del confronto espresso in termini di percentuale del fatturato dei produttori dell’Unione inclusi nel campione durante il PI ha mostrato una sottoquotazione dei prezzi fra il 3 % e il 13 %.
5.4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(136)
A norma di quanto disposto dall'articolo 8, paragrafo 4 del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni sovvenzionate dall’India sull'industria comunitaria ha comportato una valutazione di tutti gli indicatori economici calcolati per l'industria comunitaria nel periodo analizzato.
5.4.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Tabella 5
2008
2009
2010
IP
Volume di produzione (in tonnellate)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indice (2008 = 100)
100
81
89
75
Capacità produttiva (tonnellate)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indice (2008 = 100)
100
90
92
79
Utilizzo degli impianti
49 %
44 %
48 %
46 %
Indice (2008 = 100)
100
90
98
94
Fonte:
Totale dell’industria dell’Unione.
(137)
La tabella sopra riportata evidenzia un calo della produzione del 25 % durante il periodo considerato. In linea con la diminuzione della domanda, nel 2009 la produzione è calata bruscamente del 19 % in 2009 per poi risalire di circa il 10 % nel 2010. Durante il PI, nonostante un aumento del 7 % del consumo dell’Unione, la produzione dell’Unione è nuovamente diminuita del 17 % circa rispetto all’anno precedente.
(138)
La capacità produttiva dell'industria dell'Unione è calata del 21 % circa durante il periodo considerato. Nel periodo considerato anche l’utilizzo degli impianti è diminuito, rimanendo costantemente al di sotto del 50 %.
5.4.2. Volume delle vendite e quota di mercato
Tabella 6
2008
2009
2010
IP
Volume delle vendite (in tonnellate)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indice (2008 = 100)
100
80
82
86
Quota di mercato
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indice (2008 = 100)
100
95
81
79
Fonte:
Totale dell’industria dell’Unione.
(139)
Nell’ambito di un aumento del consumo (+ 9 %) il volume delle vendite del prodotto simile venduto al primo acquirente indipendente dell’Unione è diminuito del 14 % nel periodo in esame. La quota di mercato è di conseguenza diminuita dal 46,5 % del 2008 passando al 36,6 % durante il PI. Dopo un notevole calo del volume delle vendite nel 2009 (- 20 %) si è registrato un lieve miglioramento nel 2010 e durante il PI.
5.4.3. Crescita
(140)
Il consumo dell’Unione è aumentato del 9 % fra il 2008 e il PI. Nello stesso periodo tuttavia il volume delle vendite e la quota di mercato dell’Unione sono diminuiti rispettivamente del 14 % e del 21 %. Allo stesso tempo le importazioni dall’India hanno subito un aumento del 65 %.
5.4.4. Occupazione
Tabella 7
2008
2009
2010
IP
Numero di dipendenti
1 007
863
821
761
Indice (2008 = 100)
100
86
82
76
Produttività (unità/dipendente)
Indice (2008 = 100)
100
95
110
99
Fonte:
Totale dell’industria dell’Unione.
(141)
In conseguenza della riduzione delle attività dell'industria dell'Unione, durante il periodo considerato il numero di dipendenti è diminuito del 24 %. Tra il 2008 e il PI il costo della manodopera per dipendente è aumentato del 6 %.
(142)
La produttività del lavoro dell’industria dell'Unione, in termini di produzione annua per addetto, è diminuita dell’1 % nel periodo in esame. Ha poi raggiunto il livello più basso nel 2009, cominciando poi a risalire verso il PI.
5.4.5. Prezzi medi unitari dell’Unione
Tabella 8
2008
2009
2010
IP
Prezzo unitario nell'UE ad acquirenti indipendenti
(EUR/t)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indice (2008 = 100)
100
64
90
98
Fonte:
Risposte al questionario dei produttori inclusi nel campione.
(143)
I prezzi medi di vendita sono calati del 2 % durante il periodo considerato. Nel 2009 l’industria dell’Unione è stata costretta a ridurre i prezzi di vendita del 36 %, a causa della recessione economica e del brusco calo dei prezzi delle importazioni dall’India (- 21 %). Nel corso del 2010 e del PI i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sono saliti di nuovo.
(144)
L’inchiesta ha rivelato che il calo dei prezzi di vendita nel 2009 rispecchiava quello dei costi, diminuiti del 18 % rispetto ai livelli del 2008. Tale flessione era dovuta principalmente a quella dei prezzi delle materie prime, soprattutto del nickel, che ha dinamiche di prezzo molto instabili. L’industria dell’Unione è stata tuttavia costretta a diminuire i prezzi di vendita in proporzione maggiore dei costi a causa dell’aumento delle importazioni a basso prezzo dall'India nel 2009.
5.4.6. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
Tabella 9
2008
2009
2010
IP
Redditività delle vendite UE (% delle vendite nette)
Indice (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Flusso di cassa
Indice (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investimenti (EUR)
Indice (2008 = 100)
100
29
59
6
Utile sul capitale investito
Indice (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Fonte:
Risposte al questionario dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(145)
L’inchiesta ha dimostrato che, sebbene il calo dei prezzi di vendita riflettesse in parte quello dei costi, il prezzo praticato dall'industria dell'Unione era messo sotto pressione dalle importazioni di SSF dall'India. La redditività dell’industria dell’Unione è stata negativa fin dall’inizio del periodo in esame. Soprattutto nel 2009 l’industria dell’Unione è stata costretta a diminuire i prezzi di vendita in misura maggiore dei costi a causa dell’aumento delle importazioni a basso prezzo dall’India. Ciò ha causato un notevole deterioramento della redditività di quell'anno. Nel 2010 e durante il PI la redditività è migliorata, restando però negativa.
(146)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell'industria di autofinanziare le proprie attività, ha seguito una tendenza simile a quella della redditività, raggiungendo il livello più basso nel 2009, per poi mostrare la tendenza a risalire e tornando positivo nel PI.
(147)
Dopo gli investimenti del 2008 nella produzione di SSF, gli investimenti sono diminuiti di circa il 94 % durante il periodo in esame. L’utile sul capitale investito ha mostrato una tendenza negativa simile, in linea coi risultati negativi ottenuti dall’industria dell’Unione nel periodo in esame e rimasti tali anche in seguito.
(148)
L’evoluzione della redditività, il flusso di cassa e il basso livello di investimenti segnalano che i produttori dell’Unione inclusi nel campione potrebbero aver avuto difficoltà a ottenere capitali.
5.4.7. Scorte
Tabella 10
2008
2009
2010
IP
Scorte finali dell’industria dell’Unione
Indice (2008 = 100)
100
92
100
103
Fonte:
Risposta al questionario.
(149)
Nel corso del periodo considerato il livello delle scorte dell'industria dell'Unione inclusa nel campione è aumentato del 3 %. Nel 2009 il livello di scorte finali è diminuito dell’8 %. In seguito, nel 2010 e durante il PI, è aumentato rispettivamente dell’ 8 % e del 3 %.
5.4.8. Entità del margine di sovvenzione
(150)
Tenuto conto del volume, della quota di mercato e dei prezzi delle importazioni sovvenzionate dall’India, l’incidenza dei margini di sovvenzione effettivi sull’industria dell’Unione non può essere considerata trascurabile.
5.5. Conclusioni relative al pregiudizio
(151)
L’inchiesta ha rilevato un deterioramento nel periodo considerato della maggior parte degli indicatori di pregiudizio, come la produzione (- 25 %), l’utilizzo degli impianti (- 6 %), il volume delle vendite (- 14 %), la quota di mercato (- 21 %) e l’occupazione (- 24 %). Nel contesto di una crescita del consumo sono calati sia il volume delle vendite sia la quota di mercato. Il volume delle vendite ha avuto una leggera ripresa nel 2010 e durante il PI rispetto al 2009; L’industria dell’Unione non è stata tuttavia in grado di recuperare la quota di mercato perduta a causa dell’espansione delle importazioni indiane, che sono aumentate costantemente nel corso di tutto il periodo in esame mantenendo prezzi inferiori rispetto a quelli dell'industria dell'Unione.
(152)
Gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, come il flusso di cassa e la redditività, sono stati anch’essi gravemente danneggiati. Ciò significa che anche la capacità dell’industria dell’Unione di ottenere capitali è stata compromessa.
(153)
In base a quanto precede si è concluso che l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio a termini dell'articolo 8, paragrafo 5 del regolamento di base.
6. NESSO DI CAUSALITÀ
6.1. Introduzione
(154)
A norma dell'articolo 8, paragrafi 6 e 8 del regolamento di base si è esaminato se le importazioni sovvenzionate originarie dell’India abbiano arrecato all'industria dell’Unione un pregiudizio di portata tale da potersi definire grave. Sono stati esaminati anche fattori noti diversi dalle importazioni sovvenzionate i quali avrebbero potuto arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione nello stesso periodo per accertare che l’eventuale pregiudizio causato da tali fattori non fosse imputato alle importazioni sovvenzionate.
6.2. Effetti delle importazioni sovvenzionate
(155)
Dall’inchiesta è emerso che il consumo dell’Unione è aumentato del 9 % nel periodo in esame, mentre il volume delle vendite dell’industria dell’Unione è diminuito del 14 % e la quota di mercato del 21 %. Le importazioni sovvenzionate dall’India sono al tempo stesso aumentate del 65 %, con un incremento della loro quota di mercato pari al 52 %.
(156)
Nel 2010 e durante il PI il consumo dell’Unione è aumentato in linea con la generale ripresa economica. Il volume delle vendite dell’Unione è tuttavia aumentato di poco sia nel 2010 (+ 3 %) sia durante il PI (+ 4,7). D’altro canto dall'inchiesta è emerso un incremento annuale delle importazioni indiane del 16 % nel 2010 e del 10 % durante il PI.
(157)
Le importazioni sovvenzionate dall’India hanno esercitato una pressione sull’industria dell’Unione soprattutto nel 2009, quando sono cresciute del 30 % rispetto al 2008 guadagnando 6,6 punti percentuali di quota di mercato. Nello stesso anno le vendite dell’industria dell’Unione sono diminuite del 20 %.
(158)
Per quanto concerne la pressione sui prezzi nel 2009, i prezzi medi delle importazioni dall’India sono diminuiti del 21 % costringendo l’industria dell’Unione ad abbassare i propri prezzi di vendita del 36 %. Questa diminuzione si è rivelata qualcosa di più di un abbassamento dei costi. La situazione ha causato un notevole deterioramento della redditività, che nel 2009 è calata drasticamente.
(159)
I prezzi delle importazioni dall’India sono diminuiti complessivamente del 9 % durante il periodo in esame, restando sempre inferiori a quelli delle importazioni dal resto del mondo e dei prezzi di vendita dell’industria dell’Unione.
(160)
In considerazione di quanto precede si conclude che il forte incremento delle importazioni sovvenzionate dall'India, i cui prezzi sono risultati notevolmente inferiori a quelli dell'industria dell'Unione, hanno avuto un ruolo determinante nel pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, incidendo sulla sua difficile situazione finanziaria, sulla drastica diminuzione del volume delle vendite e della quota di mercato e sul deterioramento di quasi tutti gli indicatori di pregiudizio.
6.3. Effetto di altri fattori
6.3.1. Importazioni da altri paesi terzi
Tabella 11
2008
2009
2010
IP
Volume delle importazioni da altri paesi terzi (in tonnellate)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indice (2008 = 100)
100
75
109
118
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indice (2008 = 100)
100
90
107
109
Prezzo medio delle importazioni da altri paesi terzi (EUR/tonnellata)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indice (2008 = 100)
100
97
95
97
Volume delle importazioni dalla Malaysia (tonnellate)
13 712
9 810
9 611
9 966
Quota di mercato delle importazioni dalla Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Prezzo medio delle importazioni dalla Malaysia (EUR/tonnellata)
4 203
2 963
3 324
3 633
Volume delle importazioni dalle Filippine (tonnellate)
7 046
5 406
15 576
18 149
Quota di mercato delle importazioni dalle Filippine
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Prezzo medio delle importazioni dalle Filippine (EUR/tonnellata)
4 645
3 474
3 714
3 912
Volume delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese (tonnellate)
2 332
2 452
3 217
3 288
Quota di mercato delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Prezzo medio delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese (EUR/tonnellate)
4 004
4 561
5 272
5 648
Volume delle importazioni da Taiwan (tonnellate)
4 304
3 703
6 451
6 640
Quota di mercato delle importazioni da Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Prezzo medio delle importazioni da Taiwan (EUR/tonnellata)
5 092
4 719
4 755
4 943
Fonte:
Eurostat.
(161)
Secondo i dati Eurostat il volume delle importazioni nell’Unione di SSF originari di altri paesi terzi è aumentato del 18 % durante il periodo in esame. Allo stesso tempo i prezzi medi delle importazioni sono diminuiti di circa il 3 % durante il periodo in esame, e la relativa quota di mercato è aumentata di circa il 9 %.
(162)
Fin dal 19 novembre 2005 sono in vigore misure anti-dumping sulle importazioni di SSF dalla Repubblica popolare cinese e da Taiwan. Nonostante dette misure, durante il periodo in esame tali importazioni sono considerevolmente aumentate sebbene le quote di mercato siano rimaste relativamente modeste, rispettivamente 2.5 % e 5.1 % nel PI. Altri importatori principali sono Filippine e Malaysia. Le importazioni, soprattutto quelle dalle Filippine, sono aumentate notevolmente durante il periodo in esame, e la quota di mercato relativa è aumentata dal 5,8 % del 2008 al 13,8 % nel PI.
(163)
Per quanto riguarda la Malaysia, nel periodo in esame si è avuta una tendenza al ribasso; durante il PI alle importazioni tuttavia faceva capo una quota di mercato del 7,6 %. Il volume delle importazioni dalle Filippine è notevolmente aumentato durante il periodo in esame. Come detto di seguito, tuttavia, il prezzo medio delle importazioni era assai più alto, cioè circa il 20 % in più del prezzo medio dei SSF indiani.
(164)
Per quanto concerne i prezzi delle importazioni, nel periodo in esame i prezzi medi di quelle da altri paesi terzi sono rimasti piuttosto stabili e sempre superiori ai prezzi di vendita medi dell’industria dell’Unione e dei prezzi medi delle importazioni dall’India.
(165)
Sulla base dei precedenti elementi si è provvisoriamente concluso che le importazioni provenienti da altri paesi terzi non hanno infirmato il nesso causale tra l’effetto delle importazioni sovvenzionate dall’India e il grave pregiudizio causato all'industria dell’Unione.
6.3.2. Crisi economica
(166)
La contrazione del consumo dell’Unione nel 2009 è in parte spiegata dalla crisi economica. Va tuttavia notato che nonostante la diminuzione del 16 % del consumo nel 2009 il volume delle importazioni indiane è aumentato del 30 %.
(167)
Nel 2010 e durante il PI il consumo dell’Unione è aumentato in linea con la generale ripresa economica. Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione è tuttavia aumentato di poco, del 3 % nel 2010 e del 4,7 % durante il PI. Negli stessi periodi le importazioni indiane sono cresciute rispettivamente del 16 % e del 10 % all’anno.
(168)
In condizioni economiche normali e senza la forte pressione sui prezzi e l’aumento delle importazioni causati dalle importazioni sovvenzionate l’industria dell’Unione avrebbe probabilmente incontrato difficoltà nell’affrontare il calo dei consumi e l’aumento dei costi fissi unitari dovuto al diminuito utilizzo delle capacità; le importazioni sovvenzionate hanno tuttavia rafforzato l’effetto della recessione economica, e perfino nel corso della ripresa economica generale l’industria dell’Unione non è stata in grado di riconquistare la quota di mercato perduta in favore delle importazioni indiane.
(169)
Anche se la crisi economica del 2008-2009 potrebbe aver contribuito allo scarso rendimento dell'industria dell'Unione, essa non si può quindi ritenere un elemento tale da infirmare il nesso di causalità stabilito tra le importazioni sovvenzionate e il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
6.3.3. Andamento delle esportazioni delle industrie dell’Unione incluse nel campione
Tabella 12
2008
2009
2010
IP
Vendite all'esportazione (in tonnellate)
967
689
933
884
Indice (2008 = 100)
100
71
97
91
Prezzo di vendita unitario (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indice (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
Durante il periodo considerato il volume delle esportazioni delle industrie dell'Unione incluse nel campione è diminuito del 9 % e il prezzo medio delle esportazioni del 10 %. Pur non potendo escludere che la tendenza negativa nell’andamento delle esportazioni possa aver avuto un effetto ulteriormente negativo sull'industria dell'Unione, si ritiene che, dato il basso volume delle esportazioni in rapporto alle vendite sul mercato dell'Unione, tale effetto non infirma il nesso causale tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio constatato.
6.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(171)
L'analisi di cui sopra ha dimostrato che nel periodo in esame si è verificato un sostanziale aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni sovvenzionate a basso prezzo originarie dell’India. Si è inoltre constatato che tali importazioni avevano prezzi costantemente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione.
(172)
Questo aumento di volume e quota di mercato delle importazioni indiane sovvenzionate è stato costante perfino nel corso del 2009, quando il consumo dell’Unione è diminuito del 16 % e ha coinciso con l'evoluzione negativa della quota di mercato dell’industria dell’Unione durante lo stesso periodo.
(173)
A cominciare dal 2008, nel contesto della crisi economica e del brusco calo del consumo dell’Unione, i produttori esportatori indiani sono riusciti ad aumentare notevolmente la loro quota di mercato. Questo ha coinciso con un’evoluzione negativa della quota di mercato dell’industria dell’Unione e con un drastico calo della redditività e di altri indicatori finanziari. Nel corso del periodo in esame il forte aumento delle importazioni sovvenzionate a basso prezzo dall’India, con prezzi costantemente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione, ha influito negativamente sulla situazione finanziaria dell’industria dell’Unione. Nonostante un leggero miglioramento della situazione all’approssimarsi del PI, l’industria dell’Unione non è stata in grado di riconquistare la quota di mercato perduta e la redditività è rimasta negativa.
(174)
L'esame degli altri fattori noti, compresa la crisi economica, che potrebbero aver causato un pregiudizio all'industria dell'Unione ha rivelato che essi non sono tali da infirmare il nesso di causalità stabilito tra le importazioni sovvenzionate provenienti dall’India e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(175)
Si è pertanto concluso in via provvisoria che le importazioni sovvenzionate dall’India hanno causato un notevole pregiudizio all'industria dell’Unione a termini dell'articolo 8, paragrafo 5 del regolamento di base.
7. INTERESSE DELL'UNIONE
7.1. Osservazione preliminare
(176)
In conformità dell’articolo 31 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se, nonostante le conclusioni relative alle pratiche pregiudizievoli di sovvenzionamento, non vi fossero fondati motivi per concludere che non è nell’interesse dell’Unione prendere provvedimenti in questo caso particolare. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, compresi quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
7.2. Interesse dell'industria dell'Unione
(177)
L'industria dell'Unione ha subito un notevole pregiudizio causato dalle importazioni sovvenzionate dall'India. Si ricorda che la maggioranza degli indicatori di pregiudizio ha registrato un andamento negativo durante il periodo in esame. In assenza di provvedimenti un ulteriore peggioramento della situazione economica dell'industria dell'Unione sembra inevitabile.
(178)
Si prevede che l’istituzione di dazi compensativi provvisori ristabilirà condizioni commerciali efficaci sul mercato dell’Unione e permetterà all’industria dell’Unione di allineare i prezzi del prodotto in esame in modo da riflettere i costi delle varie componenti e le condizioni di mercato. Plausibilmente inoltre l’imposizione di provvedimenti provvisori consentirà all’industria dell’Unione di riacquistare almeno in parte le quote di mercato perdute nel periodo considerato, con ulteriori ripercussioni positive sulla sua redditività e situazione finanziaria complessiva.
(179)
Se non verranno imposti provvedimenti, sono prevedibili ulteriori perdite di quota di mercato, e l’industria dell’Unione continuerebbe a rimanere in perdita, il che creerebbe una situazione insostenibile a medio e lungo termine. In considerazione delle perdite subite e degli ingenti investimenti effettuati nella produzione all’inizio del periodo in esame si prevede che in assenza di provvedimenti la maggior parte dei produttori dell’Unione non sarà in grado di ammortizzare i propri investimenti. Si può inoltre prevedere che l’imposizione di misure compensative possa contribuire a mantenere il tasso di occupazione, costantemente calato durante il periodo in esame.
(180)
Si conclude quindi in via provvisoria che l’imposizione di dazi compensativi sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione.
7.3. Interesse degli utilizzatori e degli importatori
(181)
Non vi è stata collaborazione a questa inchiesta da parte degli utilizzatori; dei venti che sono stati contattati nessuno ha risposto al questionario ricevuto. Quanto agli importatori, i questionari sono stati mandati a due importatori indipendenti che avevano espresso la volontà di collaborare, ma non è stata ricevuta risposta.
(182)
Si ricorda che anche in inchieste precedenti sullo stesso prodotto la collaborazione degli utilizzatori è stata molto limitata. Nel recente riesame in previsione della scadenza delle misure anti-dumping applicabili alle importazioni di SSF originari della Repubblica popolare cinese e di Taiwan erano stati contattati gli stessi utilizzatori, ma anche in quel caso nessuno di loro aveva collaborato (5).
(183)
Secondo la denuncia, laddove si istituissero misure sulle importazioni di SSF dall’India l’impatto sugli utilizzatori sarebbe trascurabile, dal momento che gli SSF rappresentano solo una frazione dei costi totali. Nella denuncia è inclusa una stima della proporzione del costo dei SSF nella fabbricazione di un'automobile e di una lavatrice/lavastoviglie. In entrambi i casi si è concluso che i SSF rappresentano una parte trascurabile del costo totale di fabbricazione di tali prodotti.
(184)
Dati i bassi livelli di utilizzo degli impianti dell’industria dell’Unione (46 % nel PI), se si dovessero istituire misure contro le importazioni indiane non sussisterebbe alcun rischio di carenza di fornitura sul mercato,. Esistono inoltre altre fonti di approvvigionamento, come le importazioni di SSF da altri paesi non soggetti a misure.
(185)
Il livello delle misure proposte è moderato e si può pertanto prevedere che continueranno a esservi importazioni dall'India sul mercato dell'UE, ma a prezzi equi.
7.4. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(186)
Visto quanto precede si è concluso provvisoriamente che, sulla base delle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide che si oppongano all’istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni del prodotto in esame originario dell’India.
8. MISURE COMPENSATIVE PROVVISORIE
8.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(187)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in tema di sovvenzione, pregiudizio, nesso di causalità e interesse dell’Unione, si ritiene opportuna l’adozione di misure compensative provvisorie per evitare che le importazioni sovvenzionate arrechino un ulteriore pregiudizio all’industria dell’Unione.
(188)
Per stabilire il livello delle misure si è tenuto conto dei margini di sovvenzione rilevati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, senza superare il margine di sovvenzione rilevato.
(189)
Nel calcolo dell’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti delle sovvenzioni pregiudizievoli è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all’industria dell’Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che un’azienda dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni sovvenzionate, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione. Si ritiene che il profitto realizzabile in assenza di importazioni sovvenzionate dovrebbe basarsi sul margine di profitto medio al lordo delle imposte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione dell'anno 2007, cioè precedentemente al periodo in cui l’industria aveva ancora buona redditività. Un margine di profitto del 7 % del fatturato è stato perciò considerato un margine minimo appropriato che l’industria dell’Unione avrebbe potuto ottenere in assenza di sovvenzioni pregiudizievoli.
(190)
Su tale base è stato calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l'industria dell'Unione. Il prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto correggendo il prezzo di vendita dei produttori dell’Unione inseriti nel campione in misura pari ai profitti o alle perdite effettivi realizzati durante il PI e aggiungendo il summenzionato margine di profitto.
(191)
L'aumento di prezzo necessario è stato determinato confrontando il prezzo all'importazione medio ponderato dei produttori esportatori dell'India che hanno collaborato, utilizzato per calcolare la sottoquotazione dei prezzi, e il prezzo non pregiudizievole dei prodotti venduti dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione nel PI. L’eventuale differenza risultante dal confronto è stata quindi espressa in percentuale del valore totale cif all’importazione.
8.2. Misure provvisorie
(192)
In considerazione di quanto precede si ritiene che, in applicazione dell’articolo 12, paragrafo 1 del regolamento di base, sia opportuno adottare misure compensative provvisorie per le importazioni originarie dell’India al livello corrispondente al più basso tra il margine di sovvenzione e il margine di pregiudizio, secondo il principio del dazio inferiore.
(193)
Sulla base di tali considerazioni le aliquote del dazio compensativo sono state determinate confrontando i margini di eliminazione del pregiudizio e i margini di sovvenzione. I dazi compensativi proposti sono pertanto i seguenti:
Società
Margine di sovvenzione
Margine di pregiudizio
Aliquota del dazio compensativo
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
.Società che hanno collaborato non incluse nel campione
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Tutte le altre società
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Le aliquote del dazio compensativo indicate per le singole imprese nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l'inchiesta per le imprese interessate. Tali aliquote di dazio (a differenza del dazio a livello nazionale, applicabile a «tutte le altre imprese») sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari dell’India e fabbricati da queste imprese, cioè dalle persone giuridiche specificamente menzionate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra impresa non espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, compresi i soggetti giuridici collegati a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre imprese».
(195)
Le richieste di applicazione delle aliquote del dazio compensativo specificate per le singole società (p.es. in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) vanno inviate senza indugio alla Commissione (6) corredate di tutte le opportune informazioni, in particolare su eventuali cambiamenti delle attività della società riguardanti la produzione e le vendite sul mercato interno e all'esportazione, connessi ad esempio al cambiamento della ragione sociale o dei soggetti giuridici responsabili per la produzione o la vendita. Il regolamento potrà all’occorrenza essere modificato aggiornando l’elenco delle imprese che beneficiano di aliquote del dazio individuali.
9. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(196)
Le conclusioni provvisorie di cui sopra saranno comunicate a tutte le parti interessate, che saranno invitate a presentare le loro osservazioni per iscritto e a richiedere un'audizione. Laddove risulti giustificato farlo, le osservazioni saranno esaminate e prese in considerazione prima di adottare decisioni definitive. Si precisa inoltre che le conclusioni relative all’istituzione di dazi compensativi tratte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate allo scopo di stabilire conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio compensativo sulle importazioni di elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti, di cui ai codici NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70 e originari dell’India.
2. L’aliquota del dazio compensativo provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, al netto del dazio, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sottoelencate è la seguente:
Società
(quantità)
Codice addizionale TARIC
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra
3,2
B268
Società elencate nell' allegato
13,6
B269
Tutte le altre società
16,5
B999
3. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in tema di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatte salve le disposizioni dell'articolo 30 del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e delle considerazioni in base a cui è stato adottato il presente regolamento, presentare osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. A norma dell'articolo 31, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio le parti interessate possono presentare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di quattro mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 9 febbraio 2012