РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 2/2012 НА СЪВЕТА
от 4 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1890/2005 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито и окончателно събра временните мита, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от Китайската народна република, Индонезия, Тайван, Тайланд и Виетнам. В същото време процедурата във връзка с вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Малайзия и Филипините бе прекратена.
(2)
На 25 август 2009 г., вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 768/2009 (3), измени посочените по-горе мерки по отношение на един производител износител от Виетнам.
(3)
Регламентът, който доведе до налагането на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход, inter alia, от Китайската народна република (КНР) и Тайван, ще бъде наричан по-долу „първоначалният регламент“. Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент на засегнатите държави, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 август 2010 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute (EIFI, Европейски съвет по промишлените крепежни елементи) („заявителят“) от името на петима производители от Съюза: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. и Ugivis S.A., които представляват основна част, в този случай повече от 25 % от общото производство на крепежни елементи от неръждаема стомана в Съюза.
(5)
Искането бе ограничено до антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса с произход от КНР и Тайван („засегнатите държави“). Следователно антидъмпинговите мерки, наложени с първоначалния регламент върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход от Виетнам, Индонезия и Тайланд, не са предмет на настоящото преразглеждане.
(6)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от засегнатите държави, вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи, след обсъждане с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 19 ноември 2010 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(8)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или РПП). Прегледът на тенденциите, необходими за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатите държави.
(10)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, посочен в известието за откриване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители износители от засегнатите държави, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване. С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на тайванските производители износители, несвързаните вносители в Съюза и производителите от Съюза. Що се отнася до КНР, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие на разследването.
(13)
Тридесет и шест тайвански износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Десет от тях не можаха да бъдат взети предвид, тъй като изглежда, че те са само търговски дружества или не са изнасяли за Съюза по време на РПП. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие тайвански дружества, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители износители. Впоследствие едно включено в представителната извадка дружество прекрати своето съдействие. Останалите три дружества, включени в представителната извадка, представляваха 41,6 % от тайванския износ за ЕС по време на РПП.
(14)
Що се отнася до несвързаните вносители в Съюза, от осемте дружества, които предоставиха поисканата информация, трите най-големи, които представляваха почти 90 % от обема на вноса, съобщен от оказалите съдействие дружества, бяха подбрани за представителната извадка. Впоследствие само един вносител предостави отговор на въпросника.
(15)
Дванадесет производители от Съюза предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от шестима производители от Съюза. Впоследствие един производител от Съюза, включен в представителната извадка, прекрати своето съдействие. Останалите петима производители, включени в представителната извадка, представляваха 38 % от продажбите, извършени от всички производители от Съюза на несвързани клиенти в ЕС по време на РПП.
(16)
Комисията изпрати въпросници на страните, включени в представителната извадка, и на всички ползватели, за които се знаеше, че са засегнати. Както бе посочено по-горе, отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, трима производители износители от Тайван и един вносител. По време на настоящото разследване нито един от ползвателите, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес, нито се представи.
(17)
Както бе пояснено в съображения 13 и 15, един тайвански производител износител, включен в представителната извадка, и един производител от Съюза, включен в представителната извадка, решиха да не изпращат отговор на въпросника. В двата случая обаче бе преценено, че извадката, изготвена от останалите дружества, продължава да е представителна от гледна точка на съответните обеми на продажбите.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Bulnava S.r.l, Suello, Италия;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Германия;
-
Ugivis S.A, Belley, Франция;
б)
производители износители от Тайван
-
Arrow Fastener Co., Ltd. и свързаните с него износители, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. и свързания с него износител, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
в)
невързан вносител в Съюза:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Германия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в първоначалния регламент, а именно някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от КНР и Тайван, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и една и съща употреба и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Четири страни заявиха своя интерес и посочиха, че продуктите, класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10 и 7318 15 51, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като се твърди, че те не се произвеждат в Съюза. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като i) не бяха представени доказателства за това, че тези продукти са различни от гледна точка на основните физически и технически характеристики, и ii) обхватът на продукта не може по никакъв начин да бъде променян в рамките на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките.
(22)
След разгласяване на основните факти и съображения, на базата на които се препоръча запазване на съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), един от тайванските производители износители заяви, че крепежните елементи, изработени от два метала, не следва да се включват в обхвата на продукта поради значителните различия между крепежните елементи, изработени от два метала, и крепежните елементи от неръждаема стомана от гледна точка на единичната продажна цена, производствените разходи, основните физически и технически характеристики и приложенията. Въпреки това, както бе пояснено в съображение 21 по-горе, обхватът на продукта не може да бъде променен в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Това искане би могло да бъде разгледано в рамките на междинно преразглеждане на обхвата на продукта, което може да бъде поискано от дружеството.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. КНР
1.1. Предварителни бележки
(24)
Както бе пояснено по-горе, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при разследването.
(25)
Следователно констатациите относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да бъдат направени на базата на най-добрите налични данни, и по-специално на данните от Евростат и информацията, предоставена от промишлеността на Съюза в искането за преразглеждане. Официалните статистически данни на КНР за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от съобщените количества в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(26)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР не можаха да бъдат изчислени индивидуални дъмпингови маржове.
(27)
Съгласно искането за преразглеждане, износът от КНР за Съюза се е осъществявал на дъмпингови цени, като маржовете са варирали от 13,6 % до 61,8 %. Както бе посочено в известието за откриване, заявителят е сравнил експортните цени от КНР за Съюза с конструираната нормална стойност в Тайван, държавата аналог, използвана при първоначалното разследване.
(28)
Тъй като дружествата от КНР не оказаха съдействие, няма информация, която би позволила да се стигне до друго заключение. Освен това се посочва, че нормалната стойност, установена за единственото оказало съдействие тайванско дружество, бе сметната за значително по-висока от нормалната стойност, установена от заявителя в искането за разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Тъй като нищо не сочи, че експортните цени от КНР за Съюза са различни от тези в искането, вероятно е дъмпингът от КНР да е продължил да бъде упражняван на равнища, по-високи от тези, посочени в искането.
1.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(29)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, бе разгледана и вероятността от повтаряне на дъмпинга.
(30)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на производителите износители от КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите от КНР и техният износ за трети държави.
1.3.1. Неизползван капацитет на производителите износители от КНР
(31)
Тъй като няма достатъчно обществено достъпна информация за промишлеността в КНР в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, информацията, включена в искането за преразглеждане, бе използвана, за да се направи преценка на капацитета на КНР От нея става ясно, че от 2003 г. в КНР са инсталирани нови производствени съоръжения за крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от желязо и стомана (6), и на последвалия спад на вноса от КНР на този вид крепежни елементи в Съюза от 2009 г. насам, производителите от КНР разполагат със значителен неизползван производствен капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на разглеждания продукт, тъй като производството лесно може да се пренасочва между двата вида крепежни елементи.
1.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(32)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е попречило на разрастването на износа на разглеждания продукт от КНР. Дори напротив - по данни на Евростат обемът на вноса от КНР в Съюза е нараснал с 13 % между 2007 г. и РПП. Развитието на цените на вноса от КНР за същия период показа, че по данни на Евростат средната цена на вноса се е увеличила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява 59 % от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, износителите от КНР са били в състояние да увеличат обема на износа си и да понижат още повече своите цени за по-голямата част от изнесения разглеждан продукт.
1.3.3. Износ за трети страни
(33)
По отношение на обема и цените на износа от КНР за трети държави, трябва да се отбележи, че данните за износа от КНР засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 3 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно експортните данни не са много полезен източник на информация. Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР, не можа да бъде получена никаква друга информация относно износа от КНР за трети държави.
1.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(34)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от КНР все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. Действително, предвид съществуващия неизползван капацитет в КНР и факта, че вносът на разглеждания продукт в Съюза се е увеличил през разглеждания период, въпреки наличието на антидъмпингови мерки, производителите износители от КНР изглежда ще имат стимул да продължат да повишават своя износ за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
2. Тайван
2.1. Предварителни бележки
(35)
Посочва се, че с оглед на големия брой тайвански производители износители, които изразиха готовност да съдействат, за разследването бе подбрана представителна извадка от четири дружества/групи от дружества. Впоследствие едно от тези четири дружества прекрати своето съдействие. Тъй като обаче останалите дружества представляваха 41,6 % от общия обем на тайванския износ (7) за Съюза по време на РПП, извадката продължи да бъде смятана за представителна.
(36)
Освен това се посочва, че при посещенията за проверка, извършени в помещенията на останалите три дружества, включени в представителната извадка, информацията, предоставена в отговора на въпросника от едно от тях не можа да бъде проверена, и бе установено, че другото дружество е предоставило подвеждаща информация. Въпросните производители износители бяха незабавно информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент, което би довело до пренебрегване на предоставената информация и до прибягване до най-добрите налични данни. Дружествата получиха възможността да предоставят допълнителни коментари по този въпрос. Постъпилите коментари обаче не повлияха на решението на Комисията да използва наличните данни по отношение на тези двама производители износители. Вследствие на това индивидуален дъмпингов марж бе изчислен само за един тайвански производител износител.
(37)
С оглед на изложеното по-горе, по-голяма част от констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да стъпят на наличните данни, и по-специално на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител износител, от един оказал съдействие вносител, данните на Евростат и информацията, предоставена от заявителя в искането за преразглеждане. Официалните тайвански статистически данни за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от количествата, декларирани в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие тайвански производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(39)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Аспектите, които бяха взети предвид при определянето на видовете на продукта, са i) видът на крепежните елемент, ii) класът на използваната като суровина стомана, iii) стандартът DIN на крепежните елементи, iv) диаметърът на крепежните елементи и v) тяхната дължина.
(40)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(41)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(42)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2.2. Експортна цена
(43)
Всички продажби за износ за пазара на Съюза, с изключение на една, на оказалия съдействие тайвански производител износител, са извършени на независими клиенти. Следователно експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена е била определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.2.3. Сравнение
(45)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завода и при същото равнище на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.2.4. Дъмпингов марж
(46)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Въз основа на описаната по-горе методология бе установено, че по време на РПП оказалият съдействие износител е продължил да упражнява дъмпинг. Въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП, дъмпингът е възлизал на 22 %.
(47)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на действие на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. Действително, при преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие на мерките, не за всички сделки е необходимо да се определя дъмпингов марж, тъй като такова изчисление е нужно само за изменение на равнището на действащата антидъмпингова мярка, което не е целта на едно преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период на РПП.
(48)
След окончателното разгласяване единственият оказал съдействие тайвански производител износител заяви, че някои вътрешни сделки, отбелязани във въпросника, които са били взети предвид при изчисляването на нормалната стойност, всъщност са били предназначени за износ за Съюза, а не за вътрешно потребление. Дружеството заяви, че тези препродажби са били извършени от независими производители или търговци на крепежни елементи в Тайван.
(49)
Трябва да се отбележи, че това твърдение не бе подкрепено от никакви доказателства, които показват, че тези стоки са били предназначени за износ за Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(50)
С оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на другите двама производители износители, включени в представителната извадка, за тях не бе изчислен никакъв дъмпингов марж. Съгласно искането за преразглеждане обаче износът от Тайван е бил по всяка вероятност извършван на дъмпингови цени, като маржовете са варирали между 14 % и 50 %. Няма налична информация, която би позволила да се направи различно заключение. Освен това, фактът, че за единственото разследвано дружество бе установено, че упражнява дъмпинг на пазара на Съюза и че средната цена на разглеждания продукт, внасян от Тайван, е по-ниска от средната експортна цена на посоченото дружество, потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб, на базата на проверена информация.
2.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(51)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, за Тайван бе разгледана и вероятността продължаване на дъмпинга.
(52)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на тайванските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза за тайванските производители и техният износ за трети държави.
2.3.1. Неизползван капацитет на износителите
(53)
По отношение на неизползвания капацитет на износителите, предвид факта, че няма достатъчно обществено достъпна информация за тайванската промишленост в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, следните заключения са направени основно на базата на информацията, включена в искането за преразглеждане, и на информацията, получена по време на посещенията за проверка. Съгласно искането за преразглеждане новите тайвански производители на крепежни елементи от неръждаема стомана са инвестирали в ново оборудване за повишаване на техния производствен капацитет. Наред с това проверката показа, че инвестициите в производствен капацитет се очаква да нараснат с 12 % през 2011 г., в сравнение с ПР от първоначалното разследване. По време на РПП неизползваният капацитет на оказалия съдействие производител е бил 7 % от общия производствен капацитет. Установено бе, че равнището на складовите наличности е твърде ниско, тъй като оказалото съдействие дружество е произвеждало разглеждания продукт само по поръчка.
2.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(54)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е засегнало тайванския износ за Съюза. По данни на Евростат и на проверени данни за износа, между 2007 г. и РПП обемът на вноса от Тайван е бил по-скоро стабилен, но през същия период стойността на този внос се е понижила с 16 %. Това показва, че средната продажна цена на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Тайван е спаднала по време на РПП. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, тайванските износители са били в състояние да запазят обема на износа си и да понижат още повече своите цени.
(55)
В тази връзка една от заинтересованите страни от Тайван отбеляза, че понижението на тайванските експортни цени не е било в резултат на враждебното ценово поведение на износителите, а е последвало развитието на цените на основната суровина, т.е. на прътите за тел. Трябва да се отбележи, че понижението на цените на суровината е засегнало всички производители на крепежни елементи от неръждаема стомана по сходен начин. Независимо от това заключението, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за тайванските производители остава непроменено, тъй като те са съумели да съхранят обема на своя износ, въпреки действащите антидъмпингови мерки.
2.3.3. Експортни цени към трети държави
(56)
По отношение на тайванския износ за трети държави трябва да се отбележи, че данните за тайванския износ, които можаха да бъда анализирани, засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 2,6 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно тези данни не са добър източник на информация за обема и цените на износа на разглеждания продукт от Тайван за трети държави. Проверените данни за износа, получени от тримата тайвански износители, включени в представителната извадка, показват обаче спад в обема на износа за трети държави. Това показва, че тайванските износители са по-скоро ориентирани към ЕС.
(57)
Освен това се посочва, че информацията, предоставена от оказалия съдействие тайвански износител, показва, че единичната продажна цена за Съюза е 10 % по-висока от тази за други държави и че обемът, който е изнесен за други държави, представлява само 20 % от обема на износа за Съюза.
2.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(58)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от Тайван все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Тайван неизползван капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за тайванските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(59)
Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза.
(60)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 63 000 t по време на РП. Тази цифра включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и производствения обем по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата.
(61)
Както бе посочено в съображение 11, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От 12-те производители, които предоставиха информация за подбора на представителната извадка, бе подбрана извадка от шестима производители. Впоследствие един производител прекрати съдействието си, както бе пояснено в съображение 17. Оказалите съдействие дружества, включени в представителната извадка, представляваха 31 % от разчетните данни за общото производство на Съюза.
2. Промишленост на Съюза
(62)
Всички производители от Съюза, посочени в съображение 59, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(63)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса за кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, заедно с данните, предоставени в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, допълнени от проверените отговори на въпросника на включените в представителната извадка производители от Съюза, бяха използвани за оценката на развитието на обема и цените.
2. Потребление в Съюза
(64)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на данните за обема на продажбите на промишлеността на Съюза, посочени в искането за преразглеждане и допълнени от проверените данни, получени от оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, и на обема на вноса по данни на Евростат.
(65)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
123 224
120 598
101 143
121 402
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
82
99
(66)
Между 2007 г. и РПП потреблението на Съюза е останало относително стабилно. Между 2007 и 2009 г. обаче се е наблюдавал съществен спад в размер от 18 % вследствие на глобалното отрицателно въздействие на финансовата криза. Между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза отново се е повишило, като е отбелязало 20-процентен ръст.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от засегнатите държави
3.1. Кумулиране
(67)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от засегнатите държави, бе проучена ситуацията на всяка една от тях през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(68)
Установено бе, че вносът както от КНР, така и от Тайван, е над тавана de minimis, определен в член 5, параграф 7 от основния регламент, и не е пренебрежимо малък. Освен това през разглеждания период обемът на вноса от двете държави се е подчинявал на доста сходна тенденция, като между 2007 и 2009 г. е отбелязал спад, последван от ръст през РПП. По отношение на средните цени на вноса, както бе пояснено в съображение 32, развитието на цените на вноса от КНР показа, че, по данни на Евростат, средната цена на вноса се е повишила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява преобладаващ дял от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. По време на разглеждания период тайванските цени са се понижили и са били на най-ниското си равнище за РПП. Разследването показа също така, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Затова беше счетено, че условията за кумулиране са спазени.
3.2. Дъмпингов внос от КНР и Тайван
(69)
Вносът от КНР и Тайван се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
8 559
6 636
6 154
8 795
Индекс (2007 г. = 100)
100
78
72
103
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
79
88
104
Средна цена на вноса от засегнатите държави (в евро за тон)
4 998
4 709
4 656
4 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
93
95
(70)
Както се вижда от таблицата по-горе, през разглеждания период обемът на вноса с произход от засегнатите държави е нараснал с 3 %. Подобно на потреблението, този обем е отбелязал спад през периода 2008-2009 г. Този спад обаче е бил по-слабо изразен, отколкото спада в потреблението през същия период. Между 2009 г. и РПП вносът отново се повишил, като ръстът е достигнал 43 %.
(71)
Средните цени на вноса са намалели с 5 % по време на разглеждания период. Подобно на обема, цените на вноса са достигнали най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко са се повишили.
(72)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос е следвал развитието на потреблението и е останал стабилен на равнище от около 7 %.
3.3. Подбиване на цените
(73)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и ограниченото съдействие от страна на тайванските производители износители, налице е твърде малко информация по отношение на видовете крепежни елементи от неръждаема стомана, изнасяни за Съюза. Тази липса на информация и фактът, че разглеждания продукт обхваща набор от различни видове крепежни елементи от неръждаема стомана с голяма разлика в цената (например в категорията на винтове за дърво единичната цена на едни елементи може да бъде 30 пъти по-висока от цената на други), не дадоха възможност да се направи добро сравнение на цените, за да се определят маржовете на подбиване на цените. Сравнението на среднопретеглената продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза, коригирана на ниво франко завода, със средната цена CIF на вноса от засегнатите държави, получена от данни на Евростат, не показа подбиване на цените по време на РПП. По отношение на Тайван единственият оказал съдействие производител износител е изнасял специфичен вид крепежни елементи от неръждаема стомана, чието производство в Съюза е много ограничено. Вследствие на това, поради липсата на съответстващи видове на продукта, за посоченото дружество не бе възможно да се извърши изчисление на подбиването на цените за отделните видове на продукта.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(74)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(75)
Поради използването на представителна извадка, някои от показателите за вреда бяха определени за промишлеността на Съюза като цяло, а други - само за производителите от Съюза, включени в представителната извадка. Анализът на вредата се основава на данни за промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като пазарен дял, производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, ръст, складови наличности, заетост и производителност. За останалите показатели (цената на сделката, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, заплатите, рентабилността, паричния поток и способността за привличане на капитали), са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, включени в представителната извадка.
4.2. Производство
(76)
Таблицата по-долу показва, че производството е намаляло с 17 % по време на разглеждания период. Подобно на пониженото търсене, производството на промишлеността на Съюза първо рязко е намаляло с 24 % между 2007 и 2009 г., след което леко се е повишило с 10 % между 2009 г. и РПП.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производство (в тонове)
74 514
69 514
56 396
62 213
Индекс (2006 г. = 100)
100
93
76
83
Източник: Макроданни
4.3. Капацитет и използване на капацитета
(77)
По време на разглеждания период производственият капацитет е спаднал с 13 % и, подобно на развитието на производството, равнището на използване на капацитета е отбелязало слаб спад от 4 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
148 039
140 743
127 200
128 881
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
86
87
Използване на капацитета
50 %
49 %
44 %
48 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
88
96
Източник: Макроданни
4.4. Складови наличности
(78)
Равнището на крайните складови наличности на промишлеността на Съюза е спаднало през 2008 г. в сравнение с 2007 г., а след това е останало стабилно между 2008 г. и РПП. През РПП равнището на складовите наличности е нараснало незначително, но все още е било 26 % по-ниско, отколкото през 2007 г.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Крайни складови наличности (в тонове)
9 688
7 465
6 964
7 139
Индекс (2006 г. = 100)
100
77
72
74
Източник: Микроданни
4.5. Обем на продажбите
(79)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са нараснали с 25 % през разглеждания период. Между 2007 и 2009 г. обемът на продажбите е намалял с 28 %, като през 2009 г. е достигнал най-ниското си равнище. По време на РПП обаче обемът на продажбите е нараснал и е отбелязал повишение от 5 % в сравнение с нивата от 2009 г. Трябва да се отбележи, че това повишение е много по-малко от повишението на търсенето (20 %) за същия период.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в тонове)
62 326
56 042
44 627
46 851
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
72
75
Източник: Макроданни
4.6. Пазарен дял
(80)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с 12 процентни пункта между 2007 г. и РПП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
87
76
Източник: Макроданни
4.7. Растеж
(81)
Както се вижда от таблица 1 в съображение 65, потреблението на Съюза е спаднало между 2007 и 2009 г., след което отново е нараснало и почти е достигнало нивото от 2007 г. По време на разглеждания период промишлеността на Съюза обаче е изгубила 12 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
4.8. Заетост
(82)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % в периода между 2007 г. и РПП.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (в брой лица)
954
1 007
863
886
Индекс (2007 г. = 100)
100
106
90
93
Източник: Макроданни
4.9. Производителност
(83)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 10 % между 2007 г. и РПП. Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г. преди отново да нарасне през РПП.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
78,1
69
65,3
70,2
Индекс (2007 г. = 100)
100
88
84
90
Източник: Макроданни
4.10. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(84)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали значителна низходяща тенденция в периода между 2007 и 2009 г., когато са се понижили с 50 %. Това се е дължало отчасти на значителното понижение на разходите за суровината, използвана за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. По време на РПП продажните цени са нараснали отново в сравнение с 2009 г., но все още са били 35 % по-ниски от цените, които са преобладавали в началото на разглеждания период.
(85)
Разследването показа, че понижението на продажните цени между 2007 и 2009 г. е отразило отчасти въздействието на икономическата криза, което е довело до понижение на разходите с 28 % през този период. Това понижение е отразило преди всичко развитието на цените на никела, основната суровина, използвана при производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Разследването обаче показа, че макар финансовата криза да е имала отрицателно въздействие върху продажните цени, натиск за намаляване на цените е бил оказан и от вноса, и по-специално вноса от други трети държави, който се е увеличил на пазара на Съюза въпреки слабото потребление и е упражнил ценови натиск върху основните видове на продукта, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, която е била принудена да понижи продажните си цени в по-голяма степен от понижението на разходите. Това предизвика значително влошаване на резултатите на промишлеността на Съюза по време на посочения период. Въпреки че в сравнение с 2009 г. продажните цени по време на РПП са се увеличили, тяхното равнище не е било достатъчно да покрие всички разходи и да позволи на промишлеността на Съюза да реализира разумен марж на печалба.
(86)
Посочените в таблицата по-долу продажни цени, са средни цени за тон, които в голяма степен зависят от продуктовото съдържание. Както бе пояснено в съображение 73, цените на определени категории крепежни елементи от неръждаема стомана могат да бъдат до 30 пъти по-високи от цените на други.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средни продажни цени (в евро за тон)
5 842
4 437
2 914
3 803
Индекс (2007 г. = 100)
100
76
50
65
Източник: Микроданни
4.11. Заплати
(87)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето лице е спаднала с 12 %.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хиляди евро)
47
44
41
42
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
87
88
Източник: Микроданни
4.12. Инвестиции
(88)
През 2008 г. промишлеността на Съюза е направила сериозни инвестиции в производството на крепежни елементи от неръждаема стомана, в сравнение с предходните години, обхванати от разглеждания период. След посочената година, инвестициите са намалели.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
2 504
9 899
3 087
2 299
Индекс (2007 г. = 100)
100
395
123
92
Източник: Микроданни
4.13. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(89)
Както бе посочено в съображение 85 по-горе, разследването показа, че макар понижението на продажните цени да е отразило отчасти понижението на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиска, упражняван от вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, и не са позволили да се покрият всички разходи, свързани с производството и продажбата на крепежни елементи от неръждаема стомана. Това е довело до значително влошаване на рентабилността, която през 2007 г. е била положителна, а след това - отрицателна, както се вижда от таблицата по-долу.
(90)
Възвръщаемостта на инвестициите значително е намаляла от 29 % през 2007 г. до - 17 % през РПП.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Източник: Микроданни
4.14. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(91)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е намалял значително през разглеждания период. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко се е повишил. Паричният поток през РПП обаче е бил значително по-нисък от този през 2007 г.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Индекс (2007 г. = 100)
100
-4
-78
-52
Източник: Микроданни
4.15. Размер на дъмпинговия марж
(92)
Въпреки действащите мерки е продължил да се наблюдава съществен дъмпинг на равнища от 13,6 % до 61,8 % за КНР и от 14 % до 50 % за Тайван, по данни от искането за преразглеждане и от оказалия съдействие производител износител от Тайван. Въздействието на действителните маржове на печалбата върху промишлеността на Съюза не може да счита за незначително.
4.16. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(93)
Почти всички прегледани показатели разкриха влошаване на икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза след 2007 г. Въпреки действащите мерки, вносът от засегнатите държави леко се е повишил и е съумял да се запази стабилен своя пазарен дял. През 2009 г., когато финансовата криза повлияя върху цялостното търсене в Съюза и продажните цени са били подложени на натиск, производителите от Съюза са изгубили съществен дял от своите клиенти. Само някои производители от Съюза са били в състояние да увеличат своя производствен обем, като са произвеждали други видове крепежни елементи (напр. крепежни елементи от въглеродна стомана), и са могли да се възползват от икономии от мащаба и да компенсират по този начин изгубения обем на продажбите в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана. В същото време производителите от Съюза са положили усилия да увеличат своите инвестиции, за да повишат ефективността на своето производство. По време на РПП промишлеността на Съюза е съумяла да подобри своите резултати, въпреки че е продължила да реализира загуби. Малко вероятно е състоянието да се подобри, предвид очакваното твърде ниско ниво на използване на капацитета.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Разследването показа, че въпреки действащите мерки и спада на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, вносът от КНР и Тайван по това време леко се повишил, като е запазил стабилен своя пазарен дял.
(95)
Както бе посочено в съображение 73, невъзможно бе да се направи добро сравнение между цените на вноса от засегнатите държави и продажните цени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза поради липсата на информация за видовете на продукта, изнасяни от производителите износители от КНР и Тайван, и голямата разлика в цените на различните видове на продукта, които определят средната цена. В действителност експортните цени на единствения оказал съдействие тайвански производител не можаха да бъдат разумно сравнени с цените на включените в представителната извадка производители от Съюза, тъй като нямаше съответствие със сходни видове на продукта.
(96)
След окончателното разгласяване оказалият съдействие тайвански производител, посочен в съображение 22, заяви, че неговият износ не е причинил никаква вреда на заявителя, тъй като той произвежда видове крепежни елементи от неръждаема стомана, които са произвеждани само от няколко производители от Съюза и то в ограничени количества. В тази връзка се посочва, на първо място, че оценката на вредата е направена за цялата промишленост на Съюза, а не само за заявителя. На второ място, мерките се прилагат за обхвата на продукта, така както е бил определен при първоначалното разследване, и, както бе посочено в съображение 21, не е възможно, в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, обхватът на продукта да бъде променен.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Поради положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори през 2007 г., промишлеността на Съюза е била в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. е започнала икономическата криза. Дори когато пазарът е бил в стагнация, особено през 2009 г., някои производители от Съюза са продължили да инвестират в замяната на остарели машини и оборудване, с цел понижаване на производствените разходи и подобряване на тяхната конкурентоспособност с оглед на дъмпинговия внос от засегнатите държави и рязкото увеличение на вноса на ниски цени от други трети държави. Освен това, при спад в търсенето производителите от Съюза е трябвало да се съобразяват и със силните позиции на големите дистрибутори по отношение на договарянето на цените, които са започвали да упражняват по-голям ценови натиск, който се е отразил негативно върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Внос от други държави
(98)
Анализирано бе и въздействието на вноса от други трети държави. Техният общ обем на внос е нараснал с 26 % по време на разглеждания период, от около 52 000 тона до около 66 000 тона. В същото време средните цени на вноса са се понижили с 28 % по време на разглеждания период, вследствие на което техният пазарен дял се е повишил от 42,5 % през 2007 г. до 54,2 % през РПП.
(99)
По-голяма част от вноса от други трети държави изглежда е идвал от Индия, Филипините и Малайзия. Вносът от тези три държави е представлявал общ пазарен дял от около 36 % по време на РПП.
(100)
По отношение на вноса от Индия, вносът е нараснал със 141 % по време на разглеждания период, от около 8 000 тона през 2007 г. до почти 20 000 тона през РПП. Средните вносни цени са се понижили с 32 % по време на същия период и са били значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза през РПП. Вследствие на това индийските износители са увеличили своя пазарен дял от 6,7 % през 2007 г. на 16,4 % по време на РПП.
(101)
Вносът от Филипините е показал тенденция, сходна на вноса от Индия, и през разглеждания период се е увеличил със 129 % - от около 6 000 тона през 2007 г. до почти 14 000 тона по време на РПП. Средните вносни цени са се понижили с 38 % по време на същия период и през РПП са подбивали средната продажна цена на промишлеността на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на Филипините е нараснал от 4,9 % през 2007 г. на 11,4 % по време на РПП.
(102)
По отношение на вноса от Малайзия, въпреки низходящата тенденция на вноса по време на разглеждания период (- 27 %), по време на РПП малайзийските износители все още са разполагали с пазарен дял в размер на 8,2 % Освен това, по данни на Евростат, средните цени на вноса от Малайзия са били по-високи от цените от засегнатите държави в началото на разглеждания период, но във втората част те са били значително по-ниски.
(103)
В заключение, изглежда, че износителите от други трети държави, по-специално Индия, Филипините и Малайзия, са се възползвали от съществуването на антидъмпингови мерки спрямо КНР и Тайван. Във втората половина на разглеждания период вносът от Индия и Филипините се е увеличил повече от двойно на цени, по-ниски от тези на КНР и Тайван, докато вносът от Малайзия е отбелязал низходяща тенденция. Този допълнителен натиск върху цените е задълбочил отрицателното въздействие върху промишлеността на Съюза, чиито печалби и други финансови показатели са отбелязвали низходяща тенденция от 2008 г. насам. Поради това развитието на вноса от, по-специално, Индия и Филипините, несъмнено е допринесло за загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза и за отрицателното развитие на нейното финансово състояние.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
52 339
57 920
50 362
65 756
Индекс (2007 г. = 100)
100
111
96
126
Пазарен дял на вноса от други държави
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Цена на вноса от други държави (евро/тон)
5 830
4 993
4 384
4 196
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
75
72
Обем на вноса от Индия (в тонове)
8 282
13 667
16 776
19 945
Индекс (2007 г. = 100)
100
165
203
241
Пазарен дял на вноса от Индия
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Цена на вноса от Индия (евро/тон)
4 632
3 758
3 123
3 164
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
67
68
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
6 048
7 046
5 406
13 854
Индекс (2007 г. = 100)
100
117
89
229
Пазарен дял на вноса от Филипините
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Цена на вноса от Филипините (евро/тон)
5 685
4 645
3 474
3 505
Индекс (2007 г. = 100)
100
82
61
62
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 548
13 712
9 810
9 933
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
72
73
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
5 062
4 203
2 963
3 068
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
59
61
6. Заключение
(104)
И докато по време на разглеждания период потреблението е останало по-скоро стабилно, промишлеността на Съюза е изгубила 25 % от своя обем на продажбите в Съюза за същия период, което е довело до загуба на пазарен дял от 50,6 % през 2007 г. до 38,6 % през РПП. В същото време дъмпинговия внос от засегнатите държави е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
(105)
Между 2007 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите мерки, по-голяма част от показателите за вреда са претърпели неблагоприятно развитие: обемът на продукцията и на продажбите е намалял съответно със 17 % и 25 %, капацитетът и използването на капацитета са спаднали и са били последвани от намаление в нивата на заетост и на производителност. Рентабилността е спаднала от 7 % през 2007 г. до - 3 % през РПП, а паричният поток е отбелязал отрицателна тенденция.
(106)
Прави се заключението, че по време на разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза като цяло се е влошило и че в края на РПП то е било нестабилно, като в същото време усилията ѝ да запази обема на своите продажби и достатъчно равнище на цените са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпингов внос от засегнатите държави и от вноса на ниски цени от други трети държави.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Връзка между обема и цените на износа от засегнатите държави за трети държави и обема и цените на износа за Съюза
(107)
Поради липсата на съдействие от страна на износителите от КНР, няма налична информация за експортните цени за други пазари. По отношение на Тайван, на базата на информацията, предоставена от проверените дружества, средните експортни цени за трети държави са били по-ниски от тези за пазара на Съюза. Поради това се счита, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, тайванските износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
2. Неизползван капацитет в засегнатите държави
(108)
От наличната информация става ясно, че е налице голям производствен капацитет и в КНР, и в Тайван и че двете държави са в състояние бързо да увеличат своя производствен обем. В тази връзка се припомня, че налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху вноса на някои железни или стоманени крепежни елементи от КНР (8) доведе до понижаване на вноса от КНР и освободи капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това трябва да се отбележи, че наскоро приключено разследване за заобикаляне разшири обхвата на мерките, наложени върху вноса на някои железни и стоманени крепежни елементи с произход от КНР, до вноса, изпращан от Малайзия (9). Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕС, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
3. Заключение
(109)
Ясно е, че производителите в засегнатите държави имат потенциал да увеличат значително обема на своя износ за пазара на ЕС. Освен това, по отношение на Тайван изглежда, че експортните цени за трети държави, са по-ниски от тези за пазара на Съюза, което увеличава вероятността, при отсъствието на мерки, определен дял от износа за трети държави да бъде пренасочен за пазара на ЕС. Това по всяка вероятност би имало отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(110)
Както бе показано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза остава уязвимо. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатите държави на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до допълнително влошаване на нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до по-нататъшно влошаване на финансовото състояние. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до продължаване на нанасянето на съществена вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(112)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че налагането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(113)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(114)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се потвърждава от относително стабилното икономическо състояние, наблюдавано в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е изгубила обем на продажбите и пазарен дял, а продажните цени са се понижили, докато вносът от засегнатите държави леко се е повишил въпреки действащите мерки. По време на същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило и е започнало да генерира загуби. В отсъствието на мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(115)
Нито един от 20-мата ползватели, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес да окаже съдействие. Припомня се, че при първоначалното разследване само един ползвател оказа съдействие и бе заключено, че ползвателите биха могли да получат продукта, предмет на разследване, не само от засегнатите държави, но и от други източници на доставка. Освен това, предвид ограниченото въздействие на крепежните елементи от неръждаема стомана върху разходите за продуктите надолу по веригата, бе заключено, че мерките не биха оказали неблагоприятно въздействие върху промишлеността на ползвателите.
(116)
Само един вносител от тримата вносители, включени в представителната извадка, отговори на въпросника. Делът на неговия внос от засегнатите държави е бил твърде ограничен и по време на РПП е възлизал на 1,1 %. Освен това разследването показа, че вносителят е постигнал добри равнища на рентабилност (между 5 % и 10 %), докато делът на разглеждания продукт по отношение на общата дейност на дружеството е бил под 10 %. Следователно може да се заключи, че продължаването на мерките би имало твърде ограничено въздействие върху посочения вносител.
4. Заключение
(117)
Предвид изложеното по-горе се стига до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(119)
От изложеното по-горе следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван, наложени с Регламент (ЕО) № 1890/2005, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, с произход от Китайска народна република и Тайван.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, за продукти, произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Държава
Дружества
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Всички други дружества
27,4
A999
Тайван
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Дружества, изброени в приложението
15,8
A649
Всички други дружества
23,6
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 януари 2012 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 2/2012 DEL CONSIGLIO
del 4 gennaio 2012
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di taluni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti originari della Repubblica popolare cinese e di Taiwan a seguito di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1890/2005 (2), il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo e ha riscosso definitivamente i dazi provvisori istituiti sulle importazioni di taluni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti («EFA») originari della Repubblica popolare cinese, dell’Indonesia, di Taiwan, della Thailandia e del Vietnam. Al tempo stesso, il procedimento relativo alle importazioni di EFA originari della Malaysia e delle Filippine è stato chiuso.
(2)
Il 25 agosto 2009, in seguito ad un riesame avviato ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 768/2009 (3), ha modificato le misure sopra menzionate per quanto riguarda un unico produttore esportatore del Vietnam.
(3)
Il regolamento che ha portato all’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di taluni EFA originari, tra l’altro, della Repubblica popolare cinese («RPC») e di Taiwan è denominato di seguito «regolamento iniziale». L’inchiesta che ha portato alle misure istituite dal regolamento iniziale nei confronti dei paesi interessati è denominata di seguito «inchiesta iniziale».
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(4)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (4) delle misure antidumping definitive in vigore, il 19 agosto 2010 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dall’Istituto europeo dell’industria degli elementi di fissaggio (EIFI) («il richiedente») per conto di cinque produttori dell’Unione: Bulnava srl, Inox Viti di Cattinori Bruno & C. Snc, Inox Bolt srl, Bontempi Vibo SpA e Ugivis SA, che rappresentano una proporzione rilevante, in questo caso più del 25 %, della produzione totale di EFA dell’Unione.
(5)
La domanda era limitata alle misure antidumping istituite nei confronti delle importazioni originarie della RPC e di Taiwan («i paesi interessati»). Di conseguenza, le misure antidumping istituite dal regolamento iniziale nei confronti delle importazioni di EFA originarie di Vietnam, Indonesia e Thailandia non sono oggetto della presente revisione.
(6)
La domanda è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure istituite sulle importazioni di EFA originarie dei paesi interessati avrebbe comportato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(7)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 19 novembre 2010 la Commissione ha annunciato, con un avviso di apertura pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (5), l’avvio di un riesame in previsione della scadenza, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base («avviso di apertura»).
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta di riesame e periodo considerato
(8)
L’inchiesta relativa al persistere del dumping ha riguardato il periodo dal 1o ottobre 2009 al 30 settembre 2010 («il periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze rilevanti per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2007 e la fine del periodo dell’inchiesta di riesame («il periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(9)
La Commissione ha ufficialmente informato il richiedente, gli altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori, gli importatori, gli utilizzatori dell’Unione notoriamente interessati e le loro associazioni e i rappresentanti dei paesi interessati dell’apertura del riesame in previsione della scadenza.
(10)
La Commissione ha inoltre dato alle parti interessate la possibilità di comunicare per iscritto il loro punto di vista e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(11)
In considerazione del numero apparentemente elevato di produttori esportatori dei paesi interessati, di importatori indipendenti nell’Unione e di produttori dell’Unione coinvolti nell’inchiesta, nell’avviso di apertura è stato previsto il ricorso al campionamento, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base.
(12)
Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti sopra menzionate sono state invitate, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base, a manifestarsi entro 15 giorni dalla pubblicazione dell’avviso di apertura e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura. Tenuto conto delle risposte ricevute, si è deciso di applicare tecniche di campionamento nei confronti dei produttori esportatori di Taiwan, degli importatori indipendenti nell’Unione e dei produttori dell’Unione. Per quanto riguarda la RPC, nessun produttore esportatore della RPC ha collaborato all’inchiesta.
(13)
Trentasei esportatori/gruppi di esportatori taiwanesi hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inclusi nel campione. Dieci di essi non hanno potuto essere presi in considerazione, dal momento che sembrava trattarsi esclusivamente di imprese commerciali o che non hanno esportato verso l’Unione durante il PIR. Sulla base delle informazioni trasmesse dalle società taiwanesi che hanno collaborato, la Commissione ha selezionato un campione di quattro produttori esportatori. Successivamente una società del campione ha revocato la propria disponibilità a collaborare. Le altre tre società inserite nel campione rappresentavano il 41,6 % delle esportazioni taiwanesi verso l’UE durante il PIR.
(14)
Per quanto riguarda gli importatori indipendenti nell’Unione, tra le otto società che hanno fornito le informazioni richieste sono state selezionate per il campione le tre più grandi, che rappresentano quasi il 90 % del volume delle importazioni comunicato dalle società che hanno collaborato. In seguito solo un importatore ha presentato una risposta al questionario.
(15)
Dodici produttori dell’Unione hanno fornito le informazioni richieste ed hanno accettato di essere inclusi nel campione. In base alle informazioni ricevute dai produttori dell’Unione che hanno collaborato, la Commissione ha selezionato un campione di sei produttori dell’Unione. In seguito un produttore dell’Unione inserito nel campione ha revocato la propria disponibilità a collaborare. Gli altri cinque produttori del campione rappresentavano il 38 % delle vendite di tutti i produttori dell’Unione ad acquirenti indipendenti nell’UE durante il PIR.
(16)
La Commissione ha inviato questionari alle parti incluse nel campione e a tutti gli utilizzatori notoriamente interessati. Come spiegato sopra, le risposte ai questionari sono state inviate da cinque produttori dell’Unione, da tre produttori esportatori di Taiwan e da un importatore. Nessuno degli utilizzatori contattati ha risposto o si è manifestato nel corso dell’inchiesta.
(17)
Come spiegato ai considerando 13 e 15, un produttore esportatore di Taiwan incluso nel campione e un produttore dell’Unione incluso nel campione hanno deciso di non presentare una risposta al questionario. Tuttavia, in entrambi i casi il campione delle restanti società è stato considerato ancora rappresentativo in termini di volumi delle vendite.
(18)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
produttori dell’Unione
-
Bulnava srl, Suello, Italia,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C. Snc, Grumello del Monte, Italia,
-
Bontempi Vibo SpA, Rodengo Saiano, Italia,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Germania,
-
Ugivis S.A, Belley, Francia;
b)
produttori esportatori di Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. e i suoi esportatori collegati, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. e il suo esportatore collegato, Kaohsiung,
-
Yi tai Shen Co., Ltd., Tainan Hsien;
c)
importatore indipendente dell’Unione
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutscland.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(19)
Il prodotto interessato dal presente riesame è lo stesso prodotto definito nel regolamento iniziale, vale a dire taluni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e loro parti, originari della RPC e di Taiwan, attualmente classificabili ai codici NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70 («il prodotto in esame»).
(20)
L’inchiesta di riesame ha confermato, come quella iniziale, che il prodotto in esame e i prodotti fabbricati e venduti dai produttori esportatori sui mercati interni, nonché quelli fabbricati e venduti nell’UE dai produttori dell’Unione, hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e gli stessi impieghi e sono quindi considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
(21)
Quattro parti hanno sostenuto che i prodotti di cui ai codici NC 7318 12 10, 7318 14 10 e 7318 15 51 devono essere esclusi dall’ambito della presente inchiesta, in quanto non sarebbero fabbricati all’interno dell’Unione. Questa argomentazione è stata respinta perché: i) non è stata presentata alcuna prova che dimostri che tali prodotti siano diversi in termini di caratteristiche fisiche e tecniche di base; e ii) in ogni caso la definizione del prodotto non può essere modificata nel contesto di un riesame in previsione della scadenza.
(22)
Dopo la comunicazione dei fatti e delle considerazioni essenziali, sulla base dei quali si è raccomandato il mantenimento delle misure esistenti (la «comunicazione delle informazioni definitive»), uno dei produttori esportatori taiwanesi ha asserito che gli elementi di fissaggio bimetallici non andrebbero inseriti nella definizione del prodotto sulla base delle notevoli differenze esistenti tra gli elementi di fissaggio bimetallici e gli elementi di fissaggio in acciaio inossidabile in termini di prezzo unitario di vendita, costo di produzione, caratteristiche fisiche e tecniche di base, nonché applicazioni. Tuttavia, come spiegato sopra al considerando 21, la definizione del prodotto non può essere modificata nel contesto di un riesame in previsione della scadenza. Questa affermazione può essere trattata nell’ambito di un riesame intermedio sulla definizione del prodotto, che può essere richiesto dalla società.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(23)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato valutato se la scadenza delle misure in vigore rischi di comportare il persistere o la reiterazione del dumping.
1. RPC
1.1. Osservazioni preliminari
(24)
Come spiegato in precedenza, nessuno dei produttori esportatori della RPC ha collaborato all’inchiesta.
(25)
Pertanto, è stato necessario basare le conclusioni relative al rischio del persistere o della reiterazione del dumping sottoindicate sui dati più attendibili a disposizione, in particolare i dati Eurostat e le informazioni fornite dall’industria dell’Unione nella domanda di riesame. Nel presente caso non è stato possibile utilizzare statistiche ufficiali della RPC in merito alle esportazioni, poiché il prodotto in esame rappresenta solo una piccola parte dei quantitativi indicati alle voci tariffarie pertinenti del sistema armonizzato.
1.2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(26)
In considerazione della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC, non è stato possibile calcolare margini di dumping individuali.
(27)
Secondo quanto affermato nella domanda di riesame, le esportazioni dalla RPC verso l’Unione sarebbero state oggetto di dumping, con margini che vanno dal 13,6 % al 61,8 %. Come indicato nell’avviso di apertura, il richiedente ha confrontato i prezzi all’esportazione dalla RPC verso l’Unione con un valore normale costruito a Taiwan, paese analogo utilizzato nell’inchiesta iniziale.
(28)
Poiché non vi è stata collaborazione da parte delle società della RPC, non sono disponibili informazioni che consentano di giungere a una diversa conclusione. Inoltre, va notato che il valore normale stabilito per l’unica società taiwanese che ha collaborato è risultato notevolmente superiore al valore normale stabilito dal richiedente nella domanda di riesame in previsione della scadenza. Poiché non vi è alcuna indicazione del fatto che i prezzi all’esportazione dalla RPC verso l’Unione siano diversi da quanto indicato nella domanda, è probabile che il dumping dalla RPC sia continuato a livelli più elevati di quelli indicati nella stessa.
1.3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(29)
Dopo aver verificato l’esistenza di pratiche di dumping nel PIR, si è inoltre esaminato il rischio di reiterazione del dumping.
(30)
A tale proposito, sono stati analizzati i seguenti elementi: la capacità produttiva inutilizzata dei produttori esportatori della RPC; l’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione sui produttori della RPC e le loro esportazioni verso i paesi terzi.
1.3.1. Capacità produttiva inutilizzata dei produttori esportatori della RPC
(31)
Dal momento che sono disponibili poche informazioni pubbliche sull’industria degli EFA della RPC, per stimare la capacità della RPC sono state utilizzate le informazioni contenute nella domanda di riesame. Su tale base risulta che dal 2003 sono stati stabiliti nuovi impianti di produzione di EFA nella RPC. Inoltre, in conseguenza delle misure antidumping istituite sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio (6) e del successivo calo delle importazioni della RPC di tale tipo di elementi di fissaggio nell’Unione a partire dal 2009, i produttori della RPC dispongono di una considerevole capacità produttiva inutilizzata, che potrebbe essere impiegata per fabbricare il prodotto in esame dal momento che la produzione può facilmente essere riorientata da un tipo di elementi di fissaggio all’altro.
1.3.2. Attrattiva del mercato dell’Unione
(32)
L’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione è illustrata dal fatto che l’istituzione dei dazi antidumping non ha impedito la crescita delle esportazioni del prodotto in esame della RPC. Al contrario, in base ai dati Eurostat il volume delle importazioni dalla RPC verso l’Unione è aumentato del 13 % tra il 2007 e il PIR. L’evoluzione dei prezzi delle importazioni della RPC nello stesso periodo ha evidenziato che il prezzo medio all’importazione è aumentato secondo Eurostat. Tuttavia, da un’analisi più dettagliata è emerso che il prezzo degli EFA dichiarato al codice NC, che rappresentava il 59 % dei quantitativi totali importati durante il PIR, è diminuito del 24 % durante il periodo considerato. Ciò dimostra che nonostante le misure in vigore, gli esportatori della RPC sono stati in grado di aumentare il volume delle esportazioni e di ridurre ulteriormente i prezzi per la maggior parte del prodotto in esame esportato.
1.3.3. Esportazioni verso i paesi terzi
(33)
Per quanto riguarda i volumi e i prezzi delle esportazioni della RPC verso i paesi terzi, va rilevato che dati delle esportazioni della RPC riguardano interi codici SA. Rispetto alle statistiche sulle importazioni dell’UE a livello TARIC, il prodotto in esame è pari a circa il 3 % in termini di volume all’interno di tali codici SA. I dati sulle esportazioni non sono pertanto una fonte di informazioni molto significativa. A causa della mancata collaborazione dei produttori esportatori della RPC, non è stato possibile ottenere altre informazioni pertinenti in merito alle esportazioni della RPC verso i paesi terzi.
1.4. Conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping
(34)
Alla luce dei risultati descritti sopra, si può concludere che le esportazioni dalla RPC sono tuttora oggetto di dumping e che l’eliminazione delle misure antidumping vigenti rischia di far persistere il dumping sul mercato dell’Unione. Infatti, tenendo conto della capacità produttiva attualmente inutilizzata nella RPC e del fatto che le importazioni del prodotto in esame nell’Unione sono aumentate nel periodo considerato nonostante l’esistenza delle misure antidumping, l’eventuale scadenza delle misure sembra rappresentare, per i produttori esportatori della RPC, un incentivo ad aumentare le loro esportazioni a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione.
2. Taiwan
2.1. Osservazioni preliminari
(35)
Va osservato che, in considerazione del numero elevato di produttori esportatori taiwanesi che hanno espresso la loro volontà di collaborare, è stato selezionato per ulteriori indagini un campione rappresentativo composto di quattro società/gruppi di società. Una di queste quattro società ha in seguito revocato la propria disponibilità a collaborare. Tuttavia, poiché le altre società rappresentavano in termini di volume il 41,6 % delle esportazioni totali di Taiwan (7) verso l’Unione nel PIR, il campione è stato considerato ancora rappresentativo.
(36)
Va inoltre osservato che, durante le visite di verifica effettuate presso le sedi delle restanti tre società incluse nel campione, non è stato possibile verificare le informazioni fornite da una di loro nella risposta al questionario, mentre si è stabilito che la seconda società ha fornito informazioni fuorvianti. I produttori esportatori in questione sono stati immediatamente informati dell’intenzione della Commissione di applicare l’articolo 18 del regolamento di base, non tenendo conto delle informazioni fornite e, di conseguenza, ricorrendo ai dati più attendibili a disposizione. Le società hanno avuto l’opportunità di presentare ulteriori osservazioni su tale situazione. Tuttavia, le successive osservazioni non hanno modificato la decisione della Commissione di basarsi sui dati a disposizione per quanto riguarda questi due produttori esportatori. Di conseguenza, è stato calcolato un margine di dumping individuale per un solo produttore esportatore taiwanese.
(37)
Alla luce di quanto precede, è stato necessario basare la maggior parte delle conclusioni sottoindicate relative al rischio del persistere o della reiterazione del dumping sui dati a disposizione, in particolare sui dati forniti dall’unico produttore esportatore taiwanese che ha collaborato, da un importatore che ha collaborato, sui dati Eurostat e sulle informazioni fornite dal richiedente nella domanda di riesame. Nel presente caso non è stato possibile utilizzare statistiche taiwanesi ufficiali in merito alle esportazioni, poiché il prodotto in esame rappresenta solo una piccola parte dei quantitativi dichiarati alle voci tariffarie pertinenti del sistema armonizzato.
2.2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.2.1. Valore normale
(38)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha verificato in primo luogo se le vendite del prodotto simile effettuate sul mercato interno dal produttore esportatore taiwanese ad acquirenti indipendenti fossero rappresentative, cioè se il loro volume totale rappresentasse almeno il 5 % del volume totale delle corrispondenti esportazioni verso l’Unione.
(39)
La Commissione ha quindi individuato i tipi di prodotto simile venduti dalla società sul mercato interno che erano identici o direttamente comparabili ai tipi esportati nell’Unione. Gli elementi di cui si è tenuto conto nella definizione dei tipi di prodotto sono: i) tipo di elementi di fissaggio; ii) tipo di acciaio utilizzato come materia prima; iii) norma DIN sugli elementi di fissaggio; iv) diametro degli elementi di fissaggio; e v) loro lunghezza.
(40)
È stato quindi verificato se le vendite sul mercato interno del produttore esportatore che ha collaborato fossero rappresentative per ciascun tipo di prodotto, cioè se le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto costituissero almeno il 5 % del volume delle vendite dello stesso tipo di prodotto effettuate nell’Unione. Per i tipi di prodotto venduti in quantitativi rappresentativi è stato quindi valutato se tali vendite fossero state realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, conformemente all’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(41)
L’esame per accertare se le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto, venduto sul mercato interno in quantitativi rappresentativi, potessero essere considerate come vendite realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, è stato effettuato calcolando la percentuale delle vendite remunerative del tipo in questione ad acquirenti indipendenti. In tutti i casi in cui le vendite interne di un particolare tipo di prodotto sono state realizzate in quantitativi sufficienti e nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivo sul mercato interno, calcolato come media ponderata di tutte le vendite interne di questo tipo di prodotto effettuate nel PIR.
(42)
Per gli altri tipi di prodotto, le cui vendite sul mercato interno non sono state rappresentative o non sono avvenute nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale è stato costruito conformemente all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base. Il valore normale è stato costruito sommando ai costi di produzione dei tipi esportati, adeguati ove necessario, un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita e un congruo margine di profitto, sulla base di dati effettivi attinenti alla produzione e alla vendita del prodotto simile nel corso di normali operazioni commerciali, conformemente alla prima frase dell’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base.
2.2.2. Prezzo all’esportazione
(43)
Tutte le vendite all’esportazione verso il mercato dell’Unione del produttore esportatore di Taiwan che ha collaborato, ad eccezione di una, sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti. Pertanto, il prezzo all’esportazione è stato calcolato in base ai prezzi realmente pagati o pagabili per il prodotto in esame, come disposto dall’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(44)
Per la transazione di esportazione, qualora l’esportazione verso l’Unione sia stata effettuata tramite una società commerciale collegata, il prezzo all’esportazione è stato stabilito sulla base del prezzo di rivendita del primo importatore collegato ad acquirenti indipendenti nell’Unione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base.
2.2.3. Confronto
(45)
Il confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto conto, a norma dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze inerenti ai vari fattori che, secondo quanto dimostrato, hanno inciso sui prezzi e sulla loro comparabilità. A tale scopo sono stati effettuati gli opportuni adeguamenti, se applicabili e giustificati, per tener conto delle differenze di costi di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, costi finanziari, spese d’imballaggio, commissioni e riduzioni.
2.2.4. Margine di dumping
(46)
Come previsto dall’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione del tipo corrispondente di prodotto in esame. Applicando tale metodo, si è constatato che il produttore esportatore che ha collaborato ha continuato a praticare il dumping durante il PIR. Sulla base di 4 dei 12 mesi del PIR, il dumping è stato pari al 22 %.
(47)
Si ricorda che il calcolo del dumping sulla base di 4 mesi del PIR è un metodo utilizzato normalmente dalla Commissione nei riesami in previsione della scadenza, nei quali va determinato se esiste un rischio del persistere o della reiterazione del dumping. Infatti, nei riesami in previsione della scadenza non occorre stabilire un margine di dumping per tutte le operazioni, poiché tale calcolo è necessario solo per modificare il livello della misura antidumping in vigore, che non è l’obiettivo di un riesame in previsione della scadenza. I 4 mesi scelti, essendo costituiti dall’ultimo mese di ciascun trimestre, risultano distribuiti in modo regolare nell’arco dei 12 mesi del PIR.
(48)
Dopo la comunicazione delle informazioni definitive, l’unico produttore esportatore taiwanese che ha collaborato ha affermato che talune operazioni nazionali indicate nel questionario che sono state prese in considerazione per il calcolo del valore normale erano in realtà destinate all’esportazione verso l’Unione europea, non al consumo interno. La società ha sostenuto che queste rivendite sono state effettuate tramite produttori o società commerciali indipendenti di elementi di fissaggio in Taiwan.
(49)
Si fa notare che questa affermazione non è stata suffragata da alcun elemento di prova del fatto che tali beni sarebbero esportati nell’Unione europea. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(50)
Ai fini dell’applicazione dell’articolo 18 del regolamento di base in merito agli altri due produttori esportatori inclusi nel campione, non è stato calcolato alcun margine di dumping per gli stessi. Tuttavia, secondo quanto affermato nella domanda di riesame, le esportazioni da Taiwan sarebbero state oggetto di dumping, con margini che vanno dal 14 % al 50 %. Non sono disponibili informazioni che permettono di giungere a una diversa conclusione. Inoltre, il fatto che l’unica società oggetto dell’inchiesta è risultata praticare il dumping sul mercato dell’Unione, e il fatto che il prezzo medio delle importazioni del prodotto in esame da Taiwan è inferiore al prezzo medio all’esportazione di tale società, confermano l’esistenza di pratiche di dumping a livello nazionale sulla base dei dati verificati.
2.3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(51)
Dopo aver verificato l’esistenza di pratiche di dumping nel PIR, si è inoltre esaminato il rischio del persistere del dumping per Taiwan.
(52)
A tale proposito, sono stati analizzati i seguenti elementi: la capacità produttiva inutilizzata degli esportatori produttori taiwanesi, l’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione sui produttori taiwanesi e le loro esportazioni verso i paesi terzi.
2.3.1. Capacità produttiva inutilizzata degli esportatori
(53)
Per quanto riguarda la capacità produttiva inutilizzata degli esportatori, dal momento che sono disponibili poche informazioni pubbliche sull’industria taiwanese degli EFA, le conclusioni seguenti si basano principalmente sulle informazioni contenute nella domanda di riesame e sulle informazioni ottenute durante le visite di verifica. Secondo quanto affermato nella domanda di riesame, nuovi produttori taiwanesi di EFA hanno investito in nuove attrezzature per aumentare la loro capacità produttiva. Inoltre, la verifica ha dimostrato che nel 2011 per gli investimenti in capacità è previsto un aumento del 12 % rispetto al PI dell’inchiesta iniziale. Durante il PIR, la capacità produttiva inutilizzata del produttore che ha collaborato era pari al 7 % della capacità produttiva totale. I livelli delle scorte sono risultati estremamente bassi poiché la società che ha collaborato ha fabbricato il prodotto in esame solo su ordinazione.
2.3.2. Attrattiva del mercato dell’Unione
(54)
L’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione può essere illustrata dal fatto che l’istituzione dei dazi antidumping non ha influito sulle esportazioni taiwanesi verso l’Unione. Secondo Eurostat e sulla base di dati verificati relativi alle importazioni, il volume delle importazioni da Taiwan è stato relativamente stabile tra il 2007 e il PIR, ma il valore di tali importazioni è diminuito del 16 % nel corso dello stesso periodo. Ciò indica che il prezzo medio di vendita degli EFA originari di Taiwan è diminuito durante il PIR. Ciò dimostra che, nonostante le misure in vigore, gli esportatori di Taiwan hanno potuto mantenere il volume delle esportazioni e ridurre ulteriormente i loro prezzi.
(55)
A questo proposito, una delle parti interessate taiwanesi ha sottolineato che il calo dei prezzi all’esportazione di Taiwan non era stato causato da un’ostile politica dei prezzi degli esportatori, ma piuttosto dall’andamento dei prezzi della principale materia prima, ossia le vergelle. Si fa notare che il calo dei prezzi delle materie prime ha interessato tutti i produttori di EFA in modo analogo. Tuttavia resta invariata la conclusione che il mercato dell’Unione rimane interessante per gli esportatori taiwanesi, dal momento che sono riusciti a mantenere invariato il volume delle loro esportazioni, nonostante le misure antidumping in vigore.
2.3.3. Prezzi all’esportazione verso i paesi terzi
(56)
Per quanto riguarda le esportazioni taiwanesi verso i paesi terzi, va osservato che i dati relativi alle esportazioni taiwanesi che possono essere analizzati riguardano interi codici SA. Rispetto alle statistiche sulle importazioni dell’UE a livello TARIC, il prodotto in esame è pari a circa il 2,6 % in termini di volume in tali codici SA. Pertanto, tali dati si rivelano una fonte di informazioni non significativa con riferimento ai volumi e ai prezzi all’esportazione verso i paesi terzi del prodotto in esame da Taiwan. Tuttavia, dati verificati sulle esportazioni forniti dai tre esportatori taiwanesi inseriti nel campione mostrano una diminuzione del volume delle esportazioni verso i paesi terzi. Questo indica che le esportazioni taiwanesi si orientano prevalentemente verso l’UE.
(57)
Va rilevato inoltre che le informazioni fornite dall’esportatore di Taiwan che ha collaborato dimostrano che il prezzo unitario di vendita per l’Unione è del 10 % più elevato rispetto a quello riservato ad altri paesi e che il volume esportato verso altri paesi equivale solo al 20 % del volume delle esportazioni verso l’Unione.
2.4. Conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping
(58)
Alla luce dei risultati sopra descritti, si può concludere che le esportazioni da Taiwan sono tuttora oggetto di dumping e che l’eliminazione delle misure antidumping vigenti rischia di far persistere il dumping sul mercato dell’Unione. Infatti, tenendo conto delle capacità produttive attualmente inutilizzate di Taiwan e dell’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione, l’eventuale scadenza delle misure sembra rappresentare, per i produttori esportatori taiwanesi, un incentivo ad aumentare le loro esportazioni a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
1. Produzione dell’Unione
(59)
Tutte le informazioni disponibili riguardanti i produttori dell’Unione, comprese quelle fornite nella domanda di riesame e i dati raccolti presso i produttori dell’Unione prima e dopo l’apertura dell’inchiesta, sono state utilizzate per stabilire la produzione totale dell’Unione.
(60)
Su tale base, la produzione totale dell’Unione è stata stimata a circa 63 000 tonnellate durante il PI. Tale dato comprende la produzione di tutti i produttori dell’Unione che si sono manifestati più il volume della produzione stimata di coloro che non si sono espressi durante il procedimento.
(61)
Come indicato al considerando 11, è stato effettuato un campionamento per condurre un’inchiesta sui produttori dell’Unione. Dei 12 produttori che hanno trasmesso informazioni per la selezione del campione, è stato prescelto un campione di sei produttori. Successivamente, come indicato al considerando 17, un produttore non ha collaborato. Le società del campione che hanno collaborato hanno rappresentato il 31 % circa della produzione totale stimata dell’Unione.
2. Industria dell’Unione
(62)
Tutti i produttori dell’Unione di cui al considerando 59 sono considerati come facenti parte dell’industria dell’Unione a norma dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base, e sono denominati di seguito «industria dell’Unione».
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(63)
Per la valutazione delle tendenze dei volumi e dei prezzi sono state utilizzate le statistiche Eurostat relative alle importazioni per i codici NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70, oltre ai dati contenuti nella domanda di riesame e ai dati raccolti presso i produttori dell’Unione prima e dopo l’apertura dell’inchiesta, integrati dalle risposte al questionario, sottoposte a verifica, trasmesse dai produttori dell’Unione inseriti nel campione.
2. Consumo dell’Unione
(64)
Il consumo dell’Unione è stato determinato in base ai volumi delle vendite dell’industria dell’Unione nell’UE, derivati dalla domanda di riesame e integrati dai dati verificati ottenuti dai produttori del campione che hanno collaborato e dal volume delle importazioni secondo i dati Eurostat.
(65)
L’andamento del consumo dell’Unione è risultato il seguente:
Tabella 1
2007
2008
2009
PIR
Consumo totale dell’Unione (tonnellate)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indice (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Tra il 2007 e il PIR il consumo dell’Unione è rimasto relativamente stabile. Tuttavia, tra il 2007 e il 2009 vi è stato una forte calo del 18 % in linea con gli effetti negativi della crisi finanziaria a livello globale. Tra il 2009 e il PIR il consumo dell’Unione si è ripreso nuovamente, con un aumento del 20 %.
3. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dai paesi interessati
3.1. Cumulo
(67)
Al fine di valutare il cumulo delle importazioni dai paesi interessati, si è esaminata la situazione specifica di entrambi i paesi a norma delle condizioni stabilite all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base.
(68)
Si è constatato che i volumi delle importazioni sia dalla RPC che da Taiwan non erano trascurabili e risultavano superiori alla soglia minima di cui all’articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base. Inoltre, i volumi delle importazioni dai due paesi hanno mostrato un andamento decisamente simile durante il periodo considerato, con un calo registrato tra il 2007 e il 2009, seguito da un aumento nel PIR. Per quanto riguarda i prezzi medi all’importazione, come precisato al considerando 32, l’evoluzione dei prezzi delle importazioni della RPC ha messo in luce un aumento del prezzo medio all’importazione secondo Eurostat. Tuttavia, da un’analisi più dettagliata è emerso che il prezzo degli EFA dichiarato nel codice NC, che rappresentava la maggior parte dei quantitativi totali importati durante il PIR, è diminuito del 24 % durante il periodo considerato. I prezzi taiwanesi sono diminuiti durante tutto il periodo considerato e hanno raggiunto il livello più basso nel PIR. L’inchiesta ha anche rivelato che le condizioni di concorrenza tra gli operatori interessati erano simili. Si è pertanto ritenuto che le condizioni per il cumulo sono state soddisfatte.
3.2. Importazioni oggetto di dumping dalla RPC e da Taiwan
(69)
Nel periodo considerato, le importazioni dalla RPC e da Taiwan hanno mostrato la seguente evoluzione:
Tabella 2
2007
2008
2009
PIR
Volume delle importazioni dai paesi interessati (tonnellate)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indice (2007 = 100)
100
78
72
103
Quota di mercato delle importazioni dai paesi interessati
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indice (2007 = 100)
100
79
88
104
Prezzo medio all’importazione dai paesi interessati (EUR/tonnellata)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indice (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Come indicato nella tabella sopra riportata, il volume delle importazioni originarie dei paesi interessati è aumentato del 3 % durante il periodo considerato. In linea con l’evoluzione del consumo, vi è stato un calo nel periodo 2008-2009. Tuttavia, questo calo è stato meno marcato rispetto alla contemporanea diminuzione del consumo nello stesso periodo. Tra il 2009 e il PIR le importazioni sono nuovamente aumentate fino a raggiungere il 43 %.
(71)
I prezzi medi all’importazione sono calati del 5 % durante il periodo considerato. Per quanto riguarda i volumi, anche i prezzi all’importazione hanno raggiunto il livello più basso nel 2009, per poi mostrare un aumento di lieve entità.
(72)
Nel periodo considerato, la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping ha seguito l’evoluzione del consumo ed è rimasta stabile, al 7 % circa.
3.3. Undercutting dei prezzi
(73)
Tenuto conto della mancata collaborazione dei produttori esportatori della RPC e della limitata collaborazione dei produttori esportatori taiwanesi, vi sono pochissime informazioni disponibili per quanto riguarda i tipi di EFA esportati verso l’Unione. Tale circostanza, assieme al fatto che il prodotto in esame comprende vari tipi di elementi di fissaggio con un’ampia variazione dei prezzi (ad esempio, nella categoria delle viti per legno, il prezzo unitario di un tipo può essere 30 volte superiore a quello di un altro tipo), ha reso impossibile effettuare un confronto significativo dei prezzi per stabilire i margini di undercutting. Il confronto tra la media ponderata del prezzo di vendita dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti nell’Unione, adeguata al livello franco fabbrica, con il prezzo medio cif all’importazione dei paesi interessati, ricavato da Eurostat, non ha evidenziato alcun undercutting nel PIR. Per quanto riguarda Taiwan, l’unico produttore esportatore che ha collaborato ha esportato un tipo specifico di EFA per il quale la produzione nell’Unione risulta molto limitata. Pertanto, in mancanza di tipi di prodotto corrispondenti, non è stato possibile effettuare il calcolo dell’undercutting in base al tipo di prodotto per questa società.
4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
4.1. Osservazioni preliminari
(74)
A norma dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici che potevano incidere sulla situazione dell’industria dell’Unione.
(75)
Dato che si è fatto ricorso alle tecniche di campionamento, i valori degli indicatori di pregiudizio sono stati stabiliti in parte per l’industria dell’Unione nel suo complesso e in parte per i soli produttori dell’Unione inclusi nel campione. L’analisi del pregiudizio per quanto riguarda i dati macroeconomici, quali quota di mercato, produzione, capacità, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, crescita, scorte, occupazione e produttività, si è basata sui dati relativi all’industria dell’Unione nel suo complesso. Per gli altri indicatori sono stati invece utilizzati i dati relativi ai produttori dell’Unione inclusi nel campione (prezzi delle transazioni, investimenti e utile sul capitale investito, salari, redditività, flusso di cassa e capacità di ottenere capitali).
4.2. Produzione
(76)
La tabella sotto riportata evidenzia un calo della produzione del 17 % durante il periodo considerato. In linea con un calo della domanda, la produzione dell’industria dell’Unione è prima diminuita drasticamente (del 24 % tra il 2007 e il 2009) e poi leggermente aumentata (del 10 %) tra il 2009 e il PIR.
Tabella 3
2007
2008
2009
PIR
Produzione (tonnellate)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indice (2006 = 100)
100
93
76
83
Fonte: macrodati.
4.3. Capacità e utilizzo degli impianti
(77)
La capacità produttiva è diminuita del 13 % nel periodo considerato e, in linea con l’evoluzione della produzione, il tasso di utilizzo degli impianti ha registrato un lieve calo (del 4 %) tra il 2007 e il PIR.
Tabella 4
2007
2008
2009
PIR
Capacità produttiva (tonnellate)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indice (2006 = 100)
100
95
86
87
Utilizzo degli impianti
50 %
49 %
44 %
48 %
Indice (2006 = 100)
100
98
88
96
Fonte: macrodati.
4.4. Scorte
(78)
Il livello delle scorte finali dell’industria dell’Unione è diminuito nel 2008 rispetto al 2007 per poi stabilizzarsi tra il 2008 e il PIR. Nel PIR il livello delle scorte ha mostrato un leggero aumento, ma è rimasto inferiore (del 26 %) rispetto a quello del 2007.
Tabella 5
2007
2008
2009
PIR
Scorte finali (tonnellate)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indice (2006 = 100)
100
77
72
74
Fonte: microdati.
4.5. Volume delle vendite
(79)
Le vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione ad acquirenti indipendenti sono diminuite del 25 % nel periodo considerato. I volumi delle vendite hanno registrato un calo del 28 % tra il 2007 e il 2009, raggiungendo il livello più basso nel 2009. Tuttavia, durante il PIR, i volumi delle vendite hanno registrato una ripresa, con un aumento del 5 % rispetto al 2009. Va notato che tale aumento è molto inferiore all’aumento della domanda (20 %) nello stesso periodo.
Tabella 6
2007
2008
2009
PIR
Volume delle vendite UE ad acquirenti indipendenti (tonnellate)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indice (2007 = 100)
100
90
72
75
Fonte: macrodati.
4.6. Quota di mercato
(80)
La quota di mercato detenuta dall’industria dell’Unione è diminuita progressivamente di 12 punti percentuali tra il 2007 e il PIR.
Tabella 7
2007
2008
2009
PIR
Quota di mercato dell’industria dell’Unione
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indice (2007 = 100)
100
92
87
76
Fonte: macrodati.
4.7. Crescita
(81)
Come indicato nella tabella 1 del considerando 65, il consumo dell’Unione è diminuito tra il 2007 e il 2009 e successivamente è nuovamente aumentato fin quasi a raggiungere il livello del 2007. Tuttavia, l’industria dell’Unione ha perso 12 punti percentuali della propria quota di mercato durante il periodo considerato, mentre le importazioni in esame sono riuscite a mantenere stabile la loro quota di mercato.
4.8. Occupazione
(82)
Tra il 2007 e il PIR il livello dell’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuito del 7 %.
Tabella 8
2007
2008
2009
PIR
Occupazione in rapporto al prodotto in esame (dipendenti)
954
1 007
863
886
Indice (2007 = 100)
100
106
90
93
Fonte: macrodati.
4.9. Produttività
(83)
La produttività della manodopera dell’industria dell’Unione, in termini di produzione annua per dipendente, è diminuita del 10 % tra il 2007 e il PIR. Ha toccato il livello più basso nel 2009, prima di recuperare durante il PIR.
Tabella 9
2007
2008
2009
PIR
Produttività (tonnellate/dipendente)
78,1
69
65,3
70,2
Indice (2007 = 100)
100
88
84
90
Fonte: macrodati.
4.10. Prezzi di vendita e fattori che incidono sui prezzi sul mercato interno
(84)
I prezzi di vendita unitari dell’industria dell’Unione hanno registrato una marcata tendenza al ribasso tra il 2007 e il 2009, con un calo del 50 %. Ciò è stato in parte dovuto al notevole abbassamento dei costi della materia prima utilizzata per produrre gli EFA. Durante il PIR i prezzi di vendita hanno tuttavia mostrato una ripresa rispetto al 2009, restando però inferiori del 35 % a quelli praticati all’inizio del periodo considerato.
(85)
Dall’inchiesta è risultato che il calo dei prezzi di vendita tra il 2007 e il 2009 rispecchiava in parte l’impatto della crisi economica, che ha determinato un calo dei costi pari al 28 % in tale periodo. Tale diminuzione si spiega soprattutto con l’evoluzione del prezzo del nichel, la principale materia prima utilizzata per la produzione di elementi di fissaggio di acciaio inossidabile. Tuttavia, l’inchiesta ha dimostrato che sebbene la crisi finanziaria abbia avuto un impatto negativo sui prezzi di vendita, si è verificata anche una pressione al ribasso da parte delle importazioni provenienti in particolare da altri paesi terzi, che si è diffusa sul mercato dell’Unione nonostante il debole consumo e ha esercitato una pressione sui prezzi dei principali tipi di prodotto fabbricati e venduti dall’industria dell’Unione, che è stata costretta ad abbassare i suoi prezzi di vendita in misura maggiore rispetto al calo dei costi registrato. Ciò ha determinato un notevole deterioramento delle prestazioni dell’industria dell’Unione nel corso di questo periodo. Anche se i prezzi di vendita sono aumentati durante il PIR rispetto al 2009 il loro livello non è stato sufficiente a coprire tutti i costi e a permettere all’industria dell’Unione di ottenere un congruo margine di profitto.
(86)
I prezzi di vendita riportati nella tabella di seguito sono i prezzi medi per tonnellata che dipendono in larga misura dal mix di prodotti. Come spiegato al considerando 73, in determinate categorie di EFA alcuni prezzi possono essere fino a 30 volte superiori di altri.
Tabella 10
2007
2008
2009
PIR
Prezzi di vendita medi (EUR/tonnellata)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indice (2007 = 100)
100
76
50
65
Fonte: microdati.
4.11. Salari
(87)
Tra il 2007 e il PIR il salario medio per dipendente è diminuito del 12 %.
Tabella 11
2007
2008
2009
PIR
Costo annuale del lavoro per dipendente (migliaia di EUR)
47
44
41
42
Indice (2007 = 100)
100
94
87
88
Fonte: microdati.
4.12. Investimenti
(88)
Nel 2008 l’industria dell’Unione ha investito molto nella produzione di EFA, rispetto agli altri anni compresi nel periodo considerato. Dopo tale anno gli investimenti sono diminuiti.
Tabella 12
2007
2008
2009
PIR
Investimenti netti (migliaia di EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indice (2007 = 100)
100
395
123
92
Fonte: microdati.
4.13. Redditività e utile sul capitale investito
(89)
Come indicato sopra al considerando 85 l’inchiesta ha dimostrato che anche se il calo dei prezzi di vendita riflette in parte la riduzione dei costi, il prezzo dell’industria dell’Unione ha subito la pressione esercitata dalle importazioni di EFA e non ha consentito di coprire tutti i costi sostenuti nella produzione e vendita degli EFA. Questo ha comportato un significativo deterioramento della redditività, che è stata positiva nel 2007, e negativa in seguito, come indicato nella tabella di seguito.
(90)
L’utile sul capitale investito è diminuito in misura significativa, passando dal 29 % nel 2007 al - 17 % nel PIR.
Tabella 13
2007
2008
2009
PIR
Redditività netta delle vendite UE ad acquirenti indipendenti (% delle vendite nette)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Utile sul capitale investito (utile netto in % del valore contabile netto degli investimenti)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Fonte: microdati.
4.14. Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(91)
Il flusso di cassa netto risultante dalle operazioni si è ridotto in misura significativa durante il periodo considerato. Ha toccato il livello più basso nel 2009 per poi registrare una lieve tendenza al rialzo. Tuttavia, il flusso di cassa nel PIR è rimasto molto inferiore a quello del 2007.
Tabella 14
2007
2008
2009
PIR
Flusso di cassa (migliaia di EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indice (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Fonte: microdati.
4.15. Entità del margine di dumping
(92)
Nonostante le misure in vigore, si è registrato il persistere di un notevole dumping compreso tra il 13,6 % e il 61,8 % per la RPC e tra il 14 % e il 50 % per Taiwan, attestato sia dai dati forniti nella domanda di riesame che dall’unico produttore esportatore di Taiwan che ha collaborato. L’impatto dei margini di dumping effettivi sull’industria dell’Unione non può essere considerato trascurabile.
4.16. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(93)
Quasi tutti gli indicatori analizzati evidenziano un deterioramento della situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione dopo il 2007. Nonostante le misure in vigore, le importazioni dai paesi interessati sono lievemente aumentate e sono riuscite a mantenere stabile la propria quota di mercato. Nel 2009, quando la crisi finanziaria ha inciso sull’intera domanda nell’Unione e i prezzi di vendita hanno risentito di una forte pressione, i produttori dell’Unione hanno perso una parte sostanziale dei loro acquirenti. Solo una parte dei produttori dell’Unione è stata in grado di aumentare i suoi volumi di produzione fabbricando elementi di fissaggio di altro tipo (ad esempio elementi di fissaggio in acciaio al carbonio) e ha potuto beneficiare di economie di scala e quindi compensare la perdita di volumi di vendita sostenute per il settore degli EFA. Allo stesso tempo, i produttori dell’Unione hanno compiuto sforzi per incrementare i loro investimenti al fine di produrre in modo più efficiente. Durante il PIR, l’industria dell’Unione è riuscita a migliorare le sue prestazioni, sebbene queste rimangano in perdita. Dato il basso livello di utilizzazione degli impianti, non è probabile un miglioramento della situazione.
5. Impatto delle importazioni oggetto di dumping e di altri fattori
5.1. Impatto delle importazioni oggetto di dumping
(94)
L’inchiesta ha rivelato che, nonostante le misure in vigore e la diminuzione del consumo nell’Unione nel corso del periodo considerato, le importazioni dalla RPC e da Taiwan sono leggermente aumentate durante il periodo considerato, mantenendo stabile la loro quota di mercato.
(95)
Come descritto al considerando 73, non è stato possibile procedere a un valido confronto tra i prezzi all’importazione dei paesi interessati e i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, per mancanza di informazioni relative ai tipi di prodotto esportati dai produttori esportatori della RPC e taiwanesi e per la grande variazione dei prezzi dei diversi tipi di prodotto all’interno di tale prezzo medio. Non è stato infatti possibile confrontare in maniera significativa i prezzi all’esportazione dell’unico produttore di Taiwan che ha collaborato con i prezzi dei produttori dell’Unione inseriti nel campione, poiché non sono stati identificati tipi di prodotto corrispondenti.
(96)
Dopo la comunicazione delle informazioni definitive, il produttore taiwanese che ha collaborato, di cui al considerando 22, ha affermato che le sue esportazioni non hanno arrecato alcun pregiudizio al richiedente, in quanto produce tipi di EFA che sono prodotti solo da alcuni produttori dell’Unione in quantità limitate. A questo proposito va precisato, innanzitutto, che la valutazione del pregiudizio riguarda l’industria dell’Unione nel suo complesso, e non soltanto il richiedente. In secondo luogo, le misure in vigore si applicano alla definizione del prodotto stabilità nell’inchiesta iniziale, e come si è già spiegato al considerando 21 non è possibile modificare la definizione del prodotto nel quadro di un riesame in previsione della scadenza.
5.2. Incidenza della crisi economica
(97)
In virtù delle condizioni economiche positive esistenti nel settore dell’acciaio e in quelli ad esso connessi nel 2007, l’industria dell’Unione si trovava in condizioni economiche relativamente buone al manifestarsi della crisi economica alla fine del 2008. Anche quando il mercato ha registrato una stagnazione, in particolare nel 2009, alcuni produttori dell’Unione hanno continuato ad investire per sostituire attrezzature e macchinari obsoleti al fine di ridurre i costi di produzione e di essere più competitivi a fronte delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati e del massiccio aumento delle importazioni a basso prezzo da altri paesi terzi. Inoltre, quando si è avvertito un calo della domanda, i produttori dell’Unione hanno dovuto far fronte al forte potere negoziale dei grandi distributori, che hanno iniziato a esercitare maggiore pressione sui prezzi, determinando un impatto negativo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
5.3. Importazioni da altri paesi
(98)
Si è inoltre analizzato l’impatto delle importazioni da altri paesi terzi. Il volume complessivo di tali importazioni è aumentato del 26 % durante il periodo considerato, passando da circa 52 000 tonnellate a circa 66 000 tonnellate. Allo stesso tempo, i prezzi medi all’importazione sono diminuiti del 28 % nel corso del periodo considerato e, di conseguenza, la loro quota di mercato è aumentata, passando dal 42,5 % nel 2007 al 54,2 % nel PIR.
(99)
La maggior parte delle importazioni da altri paesi terzi sembra provenire dall’India, dalle Filippine e dalla Malaysia. Le importazioni in provenienza da questi tre paesi hanno rappresentato una quota di mercato complessiva pari al 36 % circa nel PIR.
(100)
In particolare, le importazioni dall’India hanno registrato un aumento del 141 % nel corso del periodo considerato, passando da circa 8 000 tonnellate nel 2007 a quasi 20 000 tonnellate nel PIR. I prezzi medi all’importazione sono diminuiti del 32 % nel corso dello stesso periodo e sono risultati notevolmente inferiori al prezzo medio di vendita dell’industria dell’Unione nel PIR. Di conseguenza, gli esportatori indiani hanno aumentato la propria quota di mercato, passando dal 6,7 % nel 2007 al 16,4 % nel PIR.
(101)
Le importazioni dalle Filippine indicano una tendenza simile a quelle dell’India e sono aumentate del 129 % nel corso del periodo considerato, passando da circa 6 000 tonnellate nel 2007 a quasi 14 000 tonnellate nel PIR. I prezzi medi all’importazione sono diminuiti del 38 % nel corso dello stesso periodo e durante il PIR essi erano nettamente inferiori al prezzo medio di vendita dell’industria dell’Unione. Di conseguenza, la quota di mercato delle importazioni dalle Filippine è aumentata passando dal 4,9 % nel 2007 all’11,4 % nel PIR.
(102)
Per quanto riguarda le importazioni originarie della Malaysia, nonostante una tendenza al ribasso delle importazioni nel periodo considerato (- 27 %), gli esportatori del paese hanno mantenuto una quota di mercato pari all’8,2 % nel PIR. Inoltre, in base ai dati forniti da Eurostat, i prezzi medi all’importazione dalla Malaysia erano più elevati rispetto a quelli dei paesi interessati all’inizio del periodo considerato; nella seconda parte i prezzi erano tuttavia notevolmente inferiori.
(103)
In conclusione, sembra che gli esportatori in altri paesi terzi, in particolare India, Filippine e Malaysia, abbiano approfittato dell’esistenza delle misure antidumping nei confronti della RPC e di Taiwan. Nella seconda parte del periodo considerato, le importazioni provenienti dall’India e dalle Filippine sono più che raddoppiate, a prezzi inferiori a quelli della RPC e di Taiwan, mentre le importazioni originarie dalla Malaysia hanno registrato una tendenza al ribasso. Questa pressione aggiuntiva sui prezzi ha avuto un ulteriore impatto negativo sull’industria dell’Unione, i cui utili e altri indicatori finanziari hanno sofferto di una forte tendenza negativa a partire dal 2008. Pertanto l’andamento delle importazioni provenienti in particolare dall’India e dalle Filippine ha sicuramente contribuito alla perdita di quota di mercato dell’industria dell’Unione e all’evoluzione negativa della sua situazione finanziaria.
Tabella 15
2007
2008
2009
PIR
Volume delle importazioni da altri paesi (tonnellate)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indice (2007 = 100)
100
111
96
126
Quota di mercato delle importazioni dagli altri paesi
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Prezzo delle importazioni dagli altri paesi (EUR/tonnellata)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indice (2007 = 100)
100
86
75
72
Volume delle importazioni dall’India (tonnellate)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indice (2007 = 100)
100
165
203
241
Quota di mercato delle importazioni dall’India
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Prezzo delle importazioni dall’India (EUR/tonnellata)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indice (2007 = 100)
100
81
67
68
Volume delle importazioni dalle Filippine (tonnellate)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indice (2007 = 100)
100
117
89
229
Quota di mercato delle importazioni dalle Filippine
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Prezzo delle importazioni dalle Filippine (EUR/tonnellata)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indice (2007 = 100)
100
82
61
62
Volume delle importazioni dalla Malaysia (tonnellate)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indice (2007 = 100)
100
101
72
73
Quota di mercato delle importazioni dalla Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Prezzo delle importazioni dalla Malaysia (EUR/tonnellata)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indice (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Conclusione
(104)
Anche se il consumo dell’Unione è rimasto piuttosto stabile durante il periodo considerato, l’industria dell’Unione ha perso il 25 % del suo volume delle vendite nell’Unione nel corso dello stesso periodo, comportando una perdita della quota di mercato, che è passata dal 50,6 % nel 2007 al 38,6 % nel PIR. Allo stesso tempo le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati sono riuscite a mantenere stabile la propria quota di mercato.
(105)
Tra il 2007 e il PIR e nonostante l’esistenza delle misure antidumping, la maggior parte degli indicatori di pregiudizio hanno registrato un andamento negativo: la produzione e i volumi delle vendite sono diminuiti rispettivamente del 17 % e del 25 %, la capacità e l’utilizzo degli impianti hanno subito un calo e sono state seguite da un decremento dell’occupazione e dei livelli di produttività. La redditività è scesa dal 7 % nel 2007 al -3 % nel PIR e il flusso di cassa ha registrato un andamento negativo analogo.
(106)
Si conclude che la situazione dell’industria dell’Unione ha subito un deterioramento nel corso di tutto il periodo considerato e risultava vulnerabile alla fine del PIR, quando i suoi sforzi per mantenere i volumi delle vendite e un livello di prezzi sufficiente sono stati ostacolati dalla più imponente presenza delle importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi interessati e delle importazioni a basso prezzo provenienti da altri paesi terzi.
F. RISCHIO DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. Relazione tra i volumi e i prezzi all’esportazione dai paesi interessati verso i paesi terzi e i volumi e i prezzi all’esportazione verso l’Unione
(107)
Data la non collaborazione da parte degli esportatori della RPC, mancano informazioni disponibili relative ai prezzi all’esportazione verso altri mercati. Per quanto riguarda Taiwan, sulla base delle informazioni disponibili trasmesse dalle società verificate, i prezzi medi all’esportazione verso i paesi terzi sono inferiori a quelli praticati sul mercato dell’Unione. Si ritiene quindi che in caso di scadenza delle misure i produttori esportatori taiwanesi sarebbero incentivati a riorientare quantitativi significativi delle esportazioni da altri paesi terzi verso il mercato dell’Unione, che risulta più interessante.
2. Capacità produttiva inutilizzata nei paesi interessati
(108)
Sulla base delle informazioni disponibili, sembra che vi sia una considerevole capacità produttiva inutilizzata disponibile sia nella RPC che a Taiwan ed entrambi i paesi sono in grado di aumentare rapidamente i loro volumi di produzione. Si ricorda a tale riguardo che l’istituzione, nel 2009, di misure antidumping sulle importazioni di taluni elementi di fissaggio in ferro o acciaio originarie della Repubblica popolare cinese (8) ha comportato un calo delle importazioni della RPC e ha permesso di liberare capacità che potrebbero essere utilizzate per produrre gli EFA. Inoltre, è opportuno ricordare che un’inchiesta sull’elusione recentemente conclusa ha esteso le misure istituite nei confronti di taluni elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della RPC alle importazioni spedite dalla Malaysia (9). Sussiste pertanto la capacità di aumentare notevolmente le esportazioni verso l’Unione europea, anche perché nessun elemento indica che i mercati dei paesi terzi o il mercato interno possano assorbire un aumento di produzione.
3. Conclusione
(109)
È chiaro che i produttori dei paesi interessati hanno la possibilità di aumentare il volume delle loro esportazioni verso il mercato dell’UE in misura significativa. Inoltre, per quanto riguarda Taiwan, si ritiene che i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi siano inferiori a quelli praticati sul mercato dell’Unione, e che esista pertanto il rischio che, in assenza di misure, una quota delle esportazioni verso i paesi terzi possa essere riorientata verso il mercato dell’UE. Questo comporterebbe con ogni probabilità un impatto negativo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
(110)
Come sopra indicato, la situazione dell’industria dell’Unione resta vulnerabile. Se l’industria dell’Unione fosse esposta a maggiori volumi di importazioni in dumping dai paesi interessati, ciò comporterebbe probabilmente un ulteriore deterioramento delle sue vendite, quote di mercato, prezzi di vendita, nonché un conseguente deterioramento della sua situazione finanziaria. Su tale base, si conclude pertanto che l’abrogazione delle misure causerebbe con ogni probabilità un peggioramento della situazione, peraltro già vulnerabile, e il persistere del grave pregiudizio ai danni dell’industria dell’Unione.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(111)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è accertato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contrario all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(112)
Va ricordato che, nell’inchiesta iniziale, l’istituzione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che la presente inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui sono già state applicate misure antidumping, consente di individuare qualsiasi effetto negativo indebito delle misure antidumping in vigore sulle parti interessate.
(113)
Su tali basi si è proceduto ad esaminare se, nonostante le conclusioni sul rischio del persistere del dumping pregiudizievole, esistessero validi motivi per concludere che il mantenimento delle misure fosse, nel caso specifico, contrario all’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(114)
L’industria dell’Unione ha dimostrato di essere strutturalmente solida, come confermato da una situazione economica relativamente robusta osservata all’inizio del periodo considerato. Tuttavia, durante tutto il periodo considerato l’industria dell’Unione ha subito perdite in termini di volume delle vendite e di quota di mercato e i prezzi di vendita sono diminuiti, mentre le importazioni dai paesi interessati sono leggermente aumentate, nonostante le misure in vigore. Durante lo stesso periodo la situazione finanziaria dell’industria dell’Unione è peggiorata e ha registrato perdite. Senza le misure in vigore l’industria dell’Unione si ritroverebbe con ogni probabilità in una situazione ancora peggiore.
3. Interesse degli importatori/utilizzatori
(115)
Nessuno dei 20 utilizzatori contattati si è dichiarato disposto a collaborare. Si rammenta che, durante l’inchiesta iniziale, aveva collaborato all’inchiesta un solo utilizzatore e si è concluso che gli utilizzatori potevano ottenere il prodotto oggetto dell’inchiesta non soltanto dai paesi interessati, ma anche da altre fonti di approvvigionamento. Inoltre, tenuto conto dell’incidenza marginale degli EFA sul costo dei prodotti a valle, si è concluso che le misure non avrebbero conseguenze negative sull’industria degli utilizzatori.
(116)
Soltanto uno dei tre importatori inseriti nel campione ha risposto al questionario. La sua quota di importazioni dai paesi interessati era molto limitata e si attestava all’1,1 % durante il PIR. Inoltre, l’inchiesta ha dimostrato che l’importatore ha generato una buona redditività (tra il 5 % e 10 %) mentre la percentuale relativa al prodotto in esame rispetto all’attività aziendale complessiva è inferiore al 10 %. Di conseguenza, si può concludere che la proroga delle misure avrebbe un impatto molto limitato su questo importatore.
4. Conclusione
(117)
In base a quanto precede, si conclude che non esistono motivi validi contrari alla proroga delle attuali misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(118)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base alle quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale potevano presentare osservazioni al riguardo. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni debitamente motivate.
(119)
Ne consegue che, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno prorogare le misure antidumping applicabili alle importazioni di taluni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti, originari della RPC e di Taiwan, istituite dal regolamento (CE) n. 1890/2005,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di taluni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti, di cui ai codici NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70 originari della Repubblica popolare cinese e di Taiwan.
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabili al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per i prodotti fabbricati dalle società elencate di seguito sono:
Paese
Società
Aliquota del dazio antidumping (%)
Codice addizionale TARIC
RPC
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Tutte le altre società
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Società elencate nell’allegato
15,8
A649
Tutte le altre società
23,6
A999
3. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 4 gennaio 2012