РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 492/2010 DEL CONSIGLIO
del 3 giugno 2010
che, in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009, istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ciclamato di sodio originario della Repubblica popolare cinese e dell’Indonesia
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9 e l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. MISURE IN VIGORE
(1)
Con il regolamento (CE) n. 435/2004 (2) il Consiglio, in seguito ad un’inchiesta antidumping («l’inchiesta iniziale»), ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ciclamato di sodio originario della Repubblica popolare cinese («Cina») e dell’Indonesia (congiuntamente «i paesi interessati»).
2. PRESENTE INCHIESTA
2.1. DOMANDA DI RIESAME
(2)
L’11 dicembre 2008 la società Productos Aditivos SA, l’unico produttore di ciclamato di sodio dell’Unione, ha presentato una domanda di riesame in previsione della scadenza.
(3)
La domanda è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe implicato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio arrecato all’industria dell’Unione.
2.2. APERTURA
(4)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare l’avvio di un riesame in previsione della scadenza, la Commissione ha aperto un’inchiesta ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base mediante un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3) il 10 marzo 2009 («l’avviso di apertura»).
2.3. PERIODO DELL’INCHIESTA
(5)
L’inchiesta in merito alla probabilità della reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 2008 al 31 dicembre 2008 («periodo dell’inchiesta di riesame», oppure «PIR»). L’analisi delle tendenze pertinenti per la valutare la probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 2005 alla fine del PIR («periodo considerato»).
3. PARTI INTERESSATE DALLA PRESENTE INCHIESTA
(6)
La Commissione ha notificato l’apertura del riesame in previsione della scadenza al produttore dell’Unione che ha presentato la domanda, agli importatori, fornitori e utilizzatori noti dell’Unione, ai produttori esportatori noti in Cina e in Indonesia nonché alle autorità dei paesi interessati.
(7)
Alle parti interessate è stata data la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite entro i termini fissati nell’avviso di apertura, ma nessuna delle parti si è manifestata alla Commissione.
(8)
La Commissione ha inviato questionari a tutti i produttori esportatori noti in Cina e in Indonesia. Due società della Cina, entrambe appartenenti al gruppo Rainbow Rich Industrial Ltd, con sede a Hong Kong, e due società dell’Indonesia hanno manifestato l’intenzione di collaborare e hanno risposto al questionario sul dumping.
(9)
Altri due produttori cinesi, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited e Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, si sono manifestati. L’inchiesta iniziale aveva rilevato che tali società non stavano praticando dumping sul mercato dell’Unione. Di conseguenza le due società Fang Da Food Additive (Shenzhen) e Fang Da Food Additive (Yan Quan) non sono soggette al presente riesame in previsione della scadenza.
4. VERIFICA DELLE INFORMAZIONI RICEVUTE
(10)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare il persistere o la probabilità di reiterazione del dumping e del pregiudizio nonché l’interesse dell’Unione. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società.
4.1.
PRODUTTORI ESPORTATORI DELLA REPUBBLICA POPOLARE CINESE:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
e la società collegata Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PRODUTTORI ESPORTATORI IN INDONESIA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUTTORE DELL’UNIONE:
-
Productos Aditivos SA, Spagna.
4.4.
IMPORTATORI/OPERATORI COMMERCIALI NON COLLEGATI:
-
Beneo Palatinit GmbH, Germania.
4.5.
UTILIZZATORE:
-
Schweppes International Ltd, Paesi Bassi.
5. COMUNICAZIONE DELLE INFORMAZIONI
(11)
Tutte le parti sono state informate degli elementi e delle considerazioni principali in base ai quali si intende raccomandare l’istituzione di dazi antidumping sulle importazioni di ciclamato di sodio originario della Cina e dell’Indonesia.
(12)
Conformemente a quanto disposto dal regolamento di base, alle parti è stato concesso un periodo entro il quale presentare le loro osservazioni dopo la comunicazione delle suddette informazioni.
(13)
Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate e, ove opportuno, le conclusioni definitive sono state debitamente modificate.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. PRODOTTO IN ESAME
(14)
Il prodotto in esame nell’ambito del presente riesame è lo stesso dell’inchiesta iniziale, ovvero ciclamato di sodio («CS») originario della Cina e dell’Indonesia («il prodotto in esame»), attualmente classificabile al codice NC ex 2929 90 00.
(15)
Come stabilito dall’inchiesta iniziale e confermato dall’attuale riesame, il ciclamato di sodio è un prodotto di base utilizzato come additivo alimentare, il cui uso è consentito nell’Unione europea e in molti altri paesi quale dolcificante per alimenti e bevande dietetici ipocalorici. Viene largamente impiegato come additivo dall’industria alimentare, come pure dai produttori di dolcificanti (o edulcoranti) ipocalorici e dietetici «da tavola». Piccole quantità di prodotto vengono inoltre utilizzate nell’industria farmaceutica.
2. PRODOTTO SIMILE
(16)
Come nell’inchiesta iniziale, è risultato che il prodotto in esame fabbricato in Cina e in Indonesia e venduto all’Unione è identico per quanto concerne le caratteristiche fisiche e chimiche e gli usi al prodotto fabbricato e venduto dal denunziante sul mercato dell’Unione, nonché a quello fabbricato e venduto sul mercato interno dell’Indonesia, paese scelto come paese di riferimento per stabilire il valore normale per quanto riguarda la Cina.
(17)
Tali prodotti sono perciò tutti considerati prodotti simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. OSSERVAZIONI PRELIMINARI
(18)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se erano in atto pratiche di dumping e, in caso affermativo, se la scadenza delle misure possa comportare o no il rischio del persistere o della reiterazione del dumping. Si ricorda che, nel contesto delle inchieste di cui al detto articolo, non si riesamina la concessione del trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»).
(19)
Ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base, è stata usata la stessa metodologia generale dell’inchiesta iniziale, a condizione che le circostanze non fossero cambiate. Per accertare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping, conformemente alla prassi consueta si è proceduto al campionamento di transazioni prendendo in considerazione dati relativi a quattro mesi, ognuno dei quali era l’ultimo di un trimestre, del PIR. Il risultato è stato verificato anche analizzando altre transazioni. Nessun operatore ha contestato tale approccio.
(20)
Dai dati di Eurostat è risultato che, durante il PIR, sono state importate nell’Unione da 3 000 a 5 000 tonnellate del prodotto in esame. Più del 90 % di tale quantitativo proveniva dalla Cina e il resto dall’Indonesia. Non sono state praticamente registrate importazioni da altri paesi.
2. IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING DURANTE IL PERIODO DELL’INCHIESTA
2.1. REPUBBLICA POPOLARE CINESE
2.1.1. Paese di riferimento
(21)
Ad eccezione delle società alle quali è stato concesso il TEM durante l’inchiesta iniziale, il valore normale per la Cina è stato stabilito in applicazione dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
(22)
Durante l’inchiesta precedente l’Indonesia è stata scelta come paese ad economia di mercato appropriato ai fini della determinazione del valore normale nei confronti della Cina.
(23)
Questa scelta è stata proposta dalla Commissione nell’avviso di apertura e nessuna delle parti interessate vi si è opposta entro la scadenza.
(24)
I prezzi in Indonesia sono stati considerati un sostituto ragionevole dei prezzi in Cina, dato che l’Indonesia ha un mercato interno competitivo, con importazioni in aumento dalla Cina e sul quale operano almeno sei produttori. Risulta inoltre che il prodotto in esame viene fabbricato solo nell’Unione, in Cina e in Indonesia. Nell’inchiesta attuale non sono state presentate prove del contrario.
(25)
Di conseguenza l’Indonesia è stata scelta quale paese di riferimento ad economia di mercato ai fini del presente riesame.
2.1.2. Produttori esportatori cinesi che hanno collaborato
2.1.2.1. Osservazioni preliminari
(26)
Come indicato nel considerando 8, due produttori appartenenti allo stesso gruppo avente sede a Hong Kong, «Rainbow Rich Industries», hanno collaborato all’attuale riesame. Essi hanno effettuato più della metà delle esportazioni verso l’Unione durante il PIR. Senza prendere in considerazione i volumi della produzione e delle vendite delle società non oggetto del procedimento, i produttori che hanno collaborato rappresentano oltre tre quarti della produzione cinese e quasi la metà delle sue capacità. La rappresentatività in termini di esportazioni verso l’Unione era quindi superiore all’80 %. Considerato il livello di collaborazione, le informazioni dettagliate ottenute dagli esportatori che hanno collaborato sono state impiegate per valutare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping pregiudizievole da parte della Cina.
(27)
Una delle società che hanno collaborato, Golden Time Enterprises (Shenzhen), ha esportato notevoli quantitativi verso l’Unione durante il PIR, mentre la società sorella, Jintian Enterprises (Nanjing), non ha esportato verso l’UE dall’istituzione delle misure. Le informazioni raccolte durante il sopralluogo presso la società che non ha esportato, Jintian Enterprises (Nanjing) hanno comunque consentito di apprendere maggiori dettagli relativi al mercato interno cinese, sul quale la società detiene una cospicua quota, nonché alle capacità installate.
(28)
Durante l’inchiesta una società cinese ha asserito che i maggiori produttori nazionali si incontravano regolarmente per fissare un prezzo di riferimento per il mercato interno cinese. Vista la posizione dominante di tali produttori, quest’accordo riesce a tenere relativamente alti i prezzi sul mercato nazionale cinese.
2.1.2.2. Valore normale
(29)
Il valore normale per la Golden Time Enterprises (Shenzhen) è stato calcolato come media ponderata del prezzo di tutte le vendite nazionali effettuate durante il PIR, pagato o pagabile da acquirenti indipendenti, del tipo in questione.
2.1.2.3. Prezzo all’esportazione
(30)
Il prezzo all’esportazione verso l’Unione della società Golden Time Enterprises (Shenzhen) era quello effettivamente pagato o pagabile per il prodotto venduto all’esportazione all’UE, debitamente adeguato.
2.1.2.4. Confronto tra i prezzi
(31)
La media ponderata del valore normale è stata confrontata alla media ponderata del prezzo all’esportazione per ciascun tipo di prodotto in esame, a livello franco fabbrica e nella stessa fase commerciale. In conformità dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e al fine di garantire un confronto equo, si è tenuto conto delle differenze tra i fattori che, secondo quanto viene affermato e dimostrato, influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità. Sono stati effettuati adeguamenti per i costi relativi a trasporto marittimo e interno, assicurazione, credito, movimentazione e imballaggio.
2.1.2.5. Margine di dumping
(32)
In conformità dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato per ciascun tipo di prodotto in base a un confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. Questo confronto ha dimostrato l’esistenza del dumping durante il PIR, a un livello superiore rispetto a quello stabilito nell’inchiesta iniziale. Il margine medio ponderato di dumping espresso come percentuale del valore cif alla frontiera dell’Unione era superiore al 30 % per la Golden Time Enterprises.
2.1.3. Altri produttori esportatori cinesi
2.1.3.1. Osservazioni preliminari
(33)
Le altre importazioni dalla Cina hanno costituito meno del 5 % del consumo dell’Unione.
(34)
La Commissione ha basato le sue conclusioni relative agli altri produttori esportatori cinesi sui dati raccolti durante l’inchiesta e sulle statistiche ufficiali di Eurostat.
2.1.3.2. Valore normale
(35)
Il valore normale per gli esportatori cinesi che non hanno collaborato è stato stabilito come media ponderata dei prezzi delle vendite sul mercato nazionale ad acquirenti indipendenti effettuate dai produttori indonesiani che hanno collaborato.
2.1.3.3. Prezzo all’esportazione
(36)
Il prezzo all’esportazione per gli esportatori cinesi che non hanno collaborato è stato determinato pertanto sulla base dei dati disponibili in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base. In mancanza di altre informazioni più attendibili, si è fatto riferimento al prezzo medio all’importazione cif frontiera dell’Unione ottenuto dalle statistiche sulle importazioni di Eurostat relative al PIR.
2.1.3.4. Confronto tra i prezzi
(37)
La media ponderata del prezzo all’esportazione per gli altri esportatori cinesi è stata confrontata alla media ponderata del valore normale per i produttori indonesiani verificati, a livello franco fabbrica e nella stessa fase commerciale.
(38)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo, sono stati effettuati alcuni adeguamenti per i costi relativi al trasporto marittimo ed interno, all’assicurazione, alla movimentazione e all’imballaggio. In assenza di informazioni più attendibili, gli adeguamenti sono stati fondati su costi verificati dell’esportatore cinese che ha collaborato.
2.1.3.5. Margine di dumping
(39)
Il margine di dumping è stato calcolato come importo del quale il valore normale, calcolato secondo il considerando 35, eccedeva il prezzo all’esportazione, come stabilito dal considerando 36. I risultati così ottenuti indicano chiaramente una prosecuzione delle pratiche di dumping nel periodo di validità delle misure, con un margine di dumping superiore al 5 %.
2.1.4. Conclusioni sul dumping da parte della Cina
(40)
In considerazione di quanto appena esposto, si conclude che la Cina ha continuato a praticare dumping durante il periodo di applicazione delle misure.
2.2. INDONESIA
2.2.1. Osservazioni preliminari
(41)
Come indicato nel considerando 8, alla presente inchiesta hanno collaborato due produttori, PT Golden Sari e PT Tunggak Waru Semi. La loro rappresentatività in termini di esportazioni verso l’Unione era compresa tra il 40 % ed il 60 % durante il PIR (4).
(42)
Dai dati rilevati dalla Commissione è risultato che in Indonesia vi sono almeno quattro altri produttori del prodotto in esame. Secondo tali dati, i produttori che hanno collaborato rappresentavano circa un terzo della produzione totale e delle capacità totali in Indonesia. Di conseguenza il livello di collaborazione dell’Indonesia al presente riesame è stato basso.
(43)
In considerazione di quanto appena esposto e in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base, le informazioni sui prezzi per il mercato nazionale, sui prezzi all’esportazione verso altri paesi, sulla produzione e sulle capacità in Indonesia per i produttori esportatori che non hanno collaborato sono state basate sui migliori dati disponibili, compresi quelli della denuncia e delle informazioni pubblicate. Le autorità indonesiane responsabili sono state informate dell’applicazione dell’articolo 18 e dei relativi motivi. Le autorità indonesiane non hanno presentato osservazioni al riguardo.
(44)
Tra i due collaboratori solo uno, PT Golden Sari, ha esportato verso l’Unione durante il PIR. Per la società PT Tunggak Waru Semi non è stato possibile stabilire un margine di dumping, dato che non ha esportato verso l’Unione durante il PIR; i suoi dati sono comunque stati impiegati per ottenere informazioni riguardanti, tra l’altro, la produzione, le capacità e le esportazioni verso mercati terzi, che consentono di ottenere una visione più dettagliata dei mercati nazionale e dell’esportazione indonesiani.
2.2.2. Produttori esportatori indonesiani che hanno collaborato
2.2.2.1. Valore normale
(45)
Il valore normale per la PT Golden Sari è stato calcolato come media ponderata del prezzo di tutte le vendite nazionali effettuate durante il PIR, pagato o pagabile da acquirenti indipendenti, del tipo in questione.
2.2.2.2. Prezzo all’esportazione
(46)
Il prezzo all’esportazione per la società PT Golden Sari è stato calcolato sulla base dei prezzi all’esportazione effettivamente pagati o pagabili durante il PIR da acquirenti indipendenti nell’Unione.
2.2.2.3. Confronto tra i prezzi
(47)
La media ponderata del valore normale è stata confrontata alla media ponderata del prezzo all’esportazione verso l’Unione del prodotto in esame, a livello franco fabbrica e nella stessa fase commerciale.
(48)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo, sono stati effettuati alcuni adeguamenti per i costi relativi al trasporto internazionale, all’assicurazione, al trasporto interno, all’imballaggio e al credito.
2.2.2.4. Margine di dumping
(49)
Dal confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione è risultato che la società PT Golden Sari non ha effettuato dumping durante il PIR.
2.2.3. Altri produttori esportatori indonesiani
2.2.3.1. Osservazioni preliminari
(50)
Come indicato al considerando 43, visto il basso livello di collaborazione per l’Indonesia, il margine di dumping degli esportatori che non hanno collaborato è stato fissato in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base, ovvero sulla base dei dati disponibili.
2.2.3.2. Valore normale
(51)
Il valore normale è stato calcolato quale media ponderata del valore normale calcolato per i due produttori che hanno collaborato.
2.2.3.3. Prezzo all’esportazione
(52)
In mancanza di altre informazioni più attendibili, il prezzo all’esportazione per gli esportatori indonesiani che non hanno collaborato è stato determinato sulla base del prezzo medio all’importazione cif frontiera dell’Unione ottenuto dalle statistiche sulle importazioni di Eurostat relative al PIR.
2.2.3.4. Confronto tra i prezzi
(53)
La media ponderata del prezzo all’esportazione verso l’Unione così ottenuta è stata confrontata a livello franco fabbrica alla media ponderata del valore normale individuato per i produttori indonesiani che hanno collaborato.
(54)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo, sono stati effettuati alcuni adeguamenti per i costi relativi al trasporto internazionale, all’assicurazione, al trasporto interno, alla movimentazione, all’imballaggio e al credito.
2.2.3.5. Margine di dumping
(55)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione come appena indicato, ha dimostrato l’esistenza di pratiche di dumping. Il margine di dumping rilevato, come percentuale del prezzo d’importazione cif frontiera dell’Unione, è stato dell’ordine del 30 %.
2.2.4. Conclusioni sul dumping da parte dell’Indonesia
(56)
In considerazione di quanto appena esposto, si conclude che una cospicua parte dei produttori indonesiani ha continuato a praticare dumping durante il periodo di applicazione delle misure.
3. ANDAMENTO DELLE IMPORTAZIONI IN CASO DI ABROGAZIONE DELLE MISURE
(57)
Secondo quanto disposto dall’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato valutato il rischio della reiterazione del dumping a seguito dell’eventuale scadenza delle misure in vigore nei confronti delle importazioni dalla Cina e dal’Indonesia.
(58)
Per valutare la probabilità della reiterazione del dumping qualora le misure venissero abrogate, la Commissione ha esaminato le informazioni disponibili sulla situazione relativa agli esportatori e sulle condizioni del mercato. L’analisi si è basata prevalentemente sulle informazioni fornite nel questionario dai produttori che hanno collaborato, verificate durante i sopralluoghi. Si è fatto ricorso anche ad altre fonti d’informazione, quali le statistiche sulle importazioni di Eurostat e le statistiche ufficiali sulle esportazioni e sui mercati dei paesi in questione.
3.1. CINA
3.1.1. Osservazioni preliminari
(59)
Come ricordato nel considerando 26, i produttori esportatori che hanno collaborato rappresentavano oltre tre quarti della produzione cinese durante il PIR. Poiché il livello di collaborazione è elevato, si è deciso di ottenere informazioni attendibili sulle esportazioni del prodotto in questione verso l’Unione durante il PIR direttamente dal produttore esportatore. In termini più generali, i dati riguardanti il mercato nazionale cinese sono stati ottenuti da entrambi i produttori verificati.
(60)
Si ricorda che dall’inchiesta è risultato che le società cinesi oggetto del presente riesame hanno continuato a praticare dumping ad un livello notevolmente più elevato rispetto a quello stabilito durante l’inchiesta iniziale.
3.1.2. Capacità inutilizzate e scorte
(61)
Secondo i dati rilevati dalla Commissione durante l’inchiesta, le capacità di produzione liberamente disponibili delle società oggetto del presente riesame in Cina superano di varie volte le dimensioni del mercato dell’Unione. Dall’inchiesta è risultato che il consumo interno in Cina non è in grado di assorbire tali capacità eccedentarie.
(62)
Un produttore cinese ha sostenuto di avere l’intenzione di ridurre notevolmente le sue capacità di produzione dopo il PIR, senza però fornire prove concrete al riguardo. Anche se questo dovesse in teoria condurre ad una diminuzione delle capacità in Cina, si creerebbe comunque un incentivo per gli altri produttori cinesi ad aumentare l’utilizzo delle loro capacità disponibili e non utilizzate per colmare lo spazio venutosi a creare nell’ambito delle esportazioni.
(63)
Inoltre, la capacità dei mercati di altri paesi terzi di assorbire notevoli ulteriori quantitativi di importazioni cinesi è limitata. Innanzitutto, vari grandi paesi non importano il prodotto in esame per motivi normativi (tra l’altro gli Stati Uniti, l’India, il Giappone, il Messico, la Corea del Sud, tutti gli Stati del Medio Oriente). Inoltre, secondo le informazioni rilevate durante l’inchiesta, gli altri mercati quantificabili per il ciclamato di sodio (America del Sud, Africa del Sud e Asia) non dovrebbero crescere in modo significativo nei prossimi anni. Di conseguenza il mercato dell’Unione resterebbe uno dei principali mercati sui cui smaltire il prodotto, un mercato interessante non solo per le sue dimensioni, ma anche perché dotato di canali di distribuzione noti e consolidati per l’importazione del prodotto.
(64)
Infine si è verificato se le capacità eccedentarie potessero essere incanalate verso la fabbricazione di altri prodotti all’interno delle società in questione. Questo sarebbe comunque improbabile dato che i produttori verificati non fabbricano nessun altro prodotto in quantità significative e non vi sono dati che indicano che altri produttori cinesi di ciclamato di sodio possano facilmente passare ad altri prodotti.
(65)
Tenendo presente quanto esposto finora, è probabile che la Cina continui ad esportare forti quantitativi del prodotto in esame verso l’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
3.1.3. Relazione tra i prezzi nell’Unione e i prezzi sul mercato interno cinese
(66)
La Commissione ha constatato che le grandi importazioni dalla Cina verso l’Unione venivano effettuate a prezzi inferiori a quelli praticati sul mercato interno cinese. I prezzi di vendita di tali importazioni, considerato il loro livello e la quota di mercato delle importazioni cinesi in dumping, devono essere considerati prezzo di riferimento nell’Unione: altri esportatori cinesi interessati ad ampie quote di mercato molto probabilmente si allineerebbero a loro volta a tali prezzi bassi, effettuando quindi dumping.
3.1.4. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi e i prezzi sul mercato interno cinese
(67)
La Commissione ha confrontato i prezzi verificati cinesi per l’esportazione verso paesi terzi con i prezzi verificati cinesi per il mercato interno, per esaminare ulteriormente la politica dei prezzi che gli esportatori cinesi adotterebbero qualora venissero abrogate le misure.
(68)
Dal confronto è risultato che i prezzi per l’esportazione verso i paesi terzi erano notevolmente inferiori a quelli praticati sul mercato interno e in linea con i prezzi delle esportazioni verso l’UE, secondo un modello di dumping che risulta quindi strutturale per la Cina in tale settore.
3.1.5. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso paesi terzi e i prezzi nell’Unione
(69)
La Commissione ha confrontato i prezzi cinesi per l’esportazione verso paesi terzi con i prezzi prevalenti nell’Unione, in modo da stabilire se vi fossero incentivi a spostare le esportazioni verso l’Unione qualora venissero abrogate le misure.
(70)
I prezzi cinesi all’esportazione verso paesi terzi sono stati in genere conformi al livello dei prezzi nell’Unione. Questo conferma l’improbabilità che gli esportatori cinesi spostino le loro esportazioni dal mercato dell’UE verso altri mercati.
3.1.6. Conclusioni sulla Cina
(71)
Dalla valutazione delle informazioni finora esposte è risultato che gli esportatori oggetto del riesame hanno continuato ad esportare volumi molto significativi del prodotto in esame verso l’Unione, a prezzi di dumping. Le esportazioni cinesi verso altri paesi terzi vengono anch’esse effettuate a prezzi di dumping, secondo un modello strutturale di pratica di dumping. I prezzi praticati sul mercato interno cinese sono elevati e non vi sono segnali di diminuzione nel prossimo futuro. Considerate le ampie capacità inutilizzate disponibili degli esportatori cinesi, la mancanza di altri mercati su cui smaltirle e l’attrattività del mercato dell’UE, i produttori esportatori cinesi sono incentivati a dirigere volumi anche ancora più consistenti a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
(72)
In considerazione dei dati e delle informazioni finora presentati, si conclude che il dumping da parte della Cina probabilmente verrebbe continuato o reiterato se si omettesse di prorogare le misure.
3.2. INDONESIA
3.2.1. Osservazioni preliminari
(73)
Come spiegato nel considerando 42, i produttori che hanno collaborato costituivano una minoranza della produzione e della capacità indonesiana e pertanto è stato applicato l’articolo 18.
(74)
Si ricorda inoltre che, secondo i risultati dell’inchiesta, il dumping da parte dell’Indonesia è continuato durante il PIR per i produttori che non hanno collaborato.
3.2.2. Capacità inutilizzate e scorte
(75)
Durante il riesame è stato accertato che le capacità totali disponibili in Indonesia sono superiori ai tre quarti del mercato dell’Unione. Anche se l’esportatore che ha collaborato venisse escluso, le restanti capacità inutilizzate corrisponderebbero quasi alla metà del mercato dell’Unione. Dalle statistiche ufficiali indonesiane risulta che i produttori indonesiani hanno perso quote di mercato sia sul mercato nazionale che su quello internazionale a causa dell’aggressiva politica dei prezzi dei competitori cinesi. Di conseguenza è probabile che le capacità inutilizzate dell’Indonesia crescano ulteriormente nel prossimo futuro.
(76)
Si è esaminato se le capacità disponibili totali in Indonesia potessero essere assorbite da vendite a paesi terzi ma, secondo le conclusioni del considerando 63, non si prevede che i mercati dei paesi terzi assorbano in modo significativo le capacità eccedentarie presenti. Si è esaminato anche se le capacità eccedentarie potessero essere assorbite da vendite sul mercato interno. Come già affermato, secondo i dati ufficiali dell’Indonesia la quota di mercato dei produttori indonesiani sul mercato nazionale sta diminuendo a causa della pressione esercitata dalle importazioni cinesi. Infine è stata presa in considerazione la possibilità di passare alla fabbricazione di altri prodotti simili; per lo stesso motivo illustrato nel considerando 64, è improbabile che le capacità eccedentarie possano essere impiegate in tal modo.
(77)
Concludendo, le grandi e crescenti capacità disponibili in Indonesia verrebbero dirette in grande misura verso l’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
3.2.3. Relazione tra i prezzi nell’Unione e i prezzi sul mercato interno indonesiano
(78)
I prezzi sul mercato interno indonesiano sono più elevati dei prezzi sul mercato dell’Unione, nonostante la crescente pressione esercitata dalle esportazioni cinesi sul mercato indonesiano. Considerati i bassi livelli di prezzo delle importazioni cinesi verso l’Unione per il prodotto in esame, piuttosto omogeneo, essi fungerebbero da prezzi di riferimento ai quali gli esportatori indonesiani molto probabilmente si allineerebbero, praticando anch’essi dumping, qualora le misure non venissero prorogate. Questa considerazione è valida sia per gli esportatori che hanno collaborato, sia per gli altri.
(79)
Se le misure venissero prorogate per la Cina, ma non per l’Indonesia, il mercato dell’Unione diventerebbe ancora più attraente per i produttori indonesiani, per quanto riguarda i prezzi. Infatti, in assenza di dazi antidumping, essi potrebbero aumentare i loro prezzi per trarre vantaggio dal dazio antidumping che gli esportatori cinesi continuerebbero a dover pagare. Va inoltre aggiunto che, nella situazione simile per quanto riguarda i livelli dei prezzi e le differenze di prezzo delle esportazioni cinesi e indonesiane accertata dall’inchiesta iniziale, l’Indonesia aveva esportato notevoli quantitativi verso l’UE.
(80)
Infine va anche osservato che le esportazioni indonesiane verso l’UE sono notevolmente diminuite dall’istituzione delle misure, a conferma quindi della conclusione che gli esportatori indonesiani non sono in grado o non sono disposti a vendere quantitativi significativi sul mercato dell’UE a prezzi non di dumping.
3.2.4. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi e i prezzi sul mercato interno indonesiano
(81)
Per quanto riguarda i produttori esportatori che hanno collaborato, i loro prezzi verificati all’esportazione verso i paesi terzi si sono rivelati più elevati rispetto ai prezzi praticati sul mercato interno indonesiano.
(82)
Per quanto concerne gli esportatori che non hanno collaborato, non è stato possibile ottenere dati individuali durante l’inchiesta. Le statistiche ufficiali indonesiane disponibili sui prezzi medi all’esportazione di tutte le esportazioni indonesiane risultano inaccurate in termini assoluti, perché sovrastimano i prezzi all’esportazione in modo molto significativo. Ciononostante, dalle stesse statistiche si può dedurre che i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi sono più bassi dei prezzi all’esportazione verso l’Unione. Questo significherebbe che almeno una parte significativa delle esportazioni indonesiane verso paesi terzi viene effettuata a prezzi di dumping. In ogni caso, le statistiche indonesiane sulle esportazioni indicano una decisa diminuzione dei volumi esportati, sottolineando che, ai livelli di prezzo attuali, gli esportatori indonesiani soffrono della concorrenza cinese.
3.2.5. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso paesi terzi e i prezzi nell’Unione
(83)
Per il produttore che ha collaborato, i prezzi all’esportazione verso paesi terzi sono risultati generalmente superiori ai prezzi nell’Unione. Tuttavia, per quanto riguarda gli altri produttori indonesiani, le statistiche ufficiali indonesiane disponibili presentano una situazione opposta. Questo significa che una buona parte degli esportatori indonesiani pratica dumping anche quando esporta verso i paesi terzi.
(84)
Il divario tra i prezzi all’esportazione verso l’Unione e i prezzi all’esportazione verso il resto del mondo sottolinea l’incentivo degli esportatori indonesiani a orientare le esportazioni verso l’Unione. L’incentivo risulterebbe ancora maggiore se le misure nei confronti della Cina non venissero prorogate.
3.2.6. Conclusioni sull’Indonesia
(85)
Dalla valutazione degli elementi finora presentati risulta che le esportazioni indonesiane sono state effettuate in ampia misura a prezzi di dumping verso l’Unione e verso paesi terzi, evidenziando quindi un modello strutturale di pratica del dumping. Considerate le ampie capacità inutilizzate disponibili degli esportatori indonesiani, la mancanza di altri mercati su cui smaltirle e l’attrattività del mercato dell’UE, i produttori esportatori indonesiani sono incentivati a dirigere volumi consistenti a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
(86)
In considerazione dei dati e delle informazioni finora presentati, si conclude che il dumping da parte dell’Indonesia probabilmente verrebbe continuato o reiterato se si omettesse di prorogare le misure.
4. OSSERVAZIONI SUCCESSIVE ALLA COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(87)
Le autorità indonesiane non hanno reagito entro la scadenza indicata alla notifica relativa all’eventuale applicazione dell’articolo 18 ai produttori che non hanno collaborato. Tuttavia, in seguito alla comunicazione delle conclusioni, le autorità indonesiane ed uno dei produttori indonesiani che hanno collaborato hanno sostenuto che i due produttori indonesiani che hanno collaborato rappresentano un segmento considerevole dell’industria indonesiana. Le parti hanno affermato che, di conseguenza, il livello di collaborazione dell’Indonesia deve essere considerato significativo e l’articolo 18 non va applicato. Inoltre le suddette parti hanno dichiarato che, poiché numerosi produttori indonesiani non hanno esportato verso l’Unione durante il PIR, non sono in grado di collaborare. Infine è stato sostenuto che, poiché uno dei produttori che hanno collaborato rappresenta una parte molto ampia delle esportazioni indonesiane, deve essere considerato rappresentativo ed il fatto che, per tale società, non sia stato constatato dumping, dovrebbe indurre la mancata proroga delle misure per l’Indonesia.
(88)
È opportuno chiarire che l’articolo 18 non è stato applicato ai produttori che hanno collaborato, i cui dati sono stati interamente presi in considerazione durante l’inchiesta. Per quanto riguarda l’applicazione dell’articolo 18 agli altri produttori indonesiani, in mancanza di informazioni da parte loro, i servizi della Commissione non hanno altra scelta se non quella di basarsi sulle migliori informazioni disponibili. Va ricordato che, per valutare la probabilità del persistere e/o della reiterazione del dumping nei riesami in previsione della scadenza, i servizi della Commissione devono anche esaminare elementi riguardanti la situazione di tutta l’industria del paese esportatore, quali capacità, produzione e prezzi a livello nazionale nonché esportazioni verso paesi terzi.
(89)
Dato che i produttori indonesiani che non hanno collaborato rappresentano un’ampia parte dell’industria indonesiana in termini di esportazioni verso l’Unione nonché in termini di produzione ed esportazioni verso paesi terzi, la Commissione conferma l’applicazione dell’articolo 18 per quanto riguarda i produttori indonesiani che non hanno collaborato, come indicato nel considerando 43.
(90)
Per quanto riguarda la domanda di abrogazione delle misure nei confronti delle esportazioni indonesiane, va osservato che le autorità dell’Indonesia non hanno fornito informazioni che possano modificare le conclusioni della Commissione in merito alla rappresentatività dell’esportatore che ha collaborato, che si situa tra il 40 % ed il 60 % delle esportazioni totali indonesiane durante il PIR, come indicato nel considerando 41. Per tale motivo l’esportatore che ha collaborato e che non ha effettuato dumping non ha potuto essere considerato rappresentativo per la totalità delle esportazioni indonesiane. Le altre esportazioni indonesiane sono state effettuate in dumping, come indicato nel considerando 55. Di conseguenza, la conclusione che il dumping è stato proseguito da quella parte delle esportazioni indonesiane viene confermata. Inoltre, il mancato persistere del dumping non è, di per sé, un motivo sufficiente per porre fine alle misure antidumping, se la probabilità della reiterazione viene constatata, come è successo nell’attuale riesame in previsione della scadenza. Per concludere, la richiesta di non prorogare le misure basandosi sull’assenza di dumping da parte dell’esportatore indonesiano che ha collaborato non ha potuto essere accolta.
(91)
Le autorità indonesiane ed un produttore indonesiano che ha collaborato hanno anche chiesto che le cifre relative alle esportazioni totali dell’Indonesia verso l’Unione siano interamente comunicate. Si ricorda tuttavia che l’indicizzazione di tali dati (cfr. nota del considerando 41) era necessaria per tutelare il produttore esportatore indonesiano dalla diffusione di dati commerciali sensibili. Le piccole dimensioni del mercato ed il numero limitato di parti interessate giustificano l’indicizzazione delle cifre. Vi sono dunque motivi validi per mantenere la riservatezza e la richiesta di comunicazione delle cifre relative alla totalità delle esportazioni indonesiane verso l’Unione non può essere accolta.
5. CONCLUSIONI CIRCA LA PROBABILITÀ DEL PERSISTERE E/O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(92)
Sulla base di quanto esposto finora, si conclude che esiste la probabilità del persistere del dumping da parte di entrambi i paesi oggetto del presente riesame, qualora le misure venissero abrogate.
D. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. DEFINIZIONE DI INDUSTRIA DELL’UNIONE
(93)
Nell’Unione il ciclamato di sodio viene fabbricato solo dal produttore denunziante, la società Productos Aditivos SA. Si è quindi ritenuto che detta società rappresenti l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
2. CONSUMO DELL’UNIONE
(94)
Il consumo nell’Unione è stato calcolato come la somma del volume delle importazioni del prodotto in esame nell’Unione risultante dalle statistiche di Eurostat e del volume delle vendite totali accertate realizzate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione. Tenendo conto del fatto che tali dati provengono da due fonti e che le cifre relative alle vendite del denunziante devono restare riservate, l’andamento del consumo viene riferito qui di seguito mediante indici.
(95)
Durante il periodo in esame i consumi di ciclamato di sodio dell’Unione si sono situati tra 5 000 e 7 000 tonnellate. Sono aumentati del 6 % tra il 2005 e il 2006 e del 15 % tra il 2006 e il 2007, diminuendo del 18 % tra il 2007 e il PIR.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
106
122
103
3. IMPORTAZIONI DAI PAESI INTERESSATI
3.1. CUMULO
(96)
La Commissione ha esaminato la possibilità di valutare cumulativamente gli effetti delle importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi interessati, sulla base dei criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base. Tale articolo prevede che gli effetti delle importazioni originarie di due o più paesi contemporaneamente oggetto della stessa inchiesta antidumping debbano essere valutati cumulativamente solo se è accertato che: a) il margine di dumping stabilito per le importazioni da ciascun paese è superiore a quello minimo definito all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base e il volume delle importazioni da ciascun paese non è trascurabile; e che b) la valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni oggetto di dumping è opportuna alla luce delle condizioni della concorrenza tra i prodotti importati e tra questi ultimi e il prodotto dell’Unione simile.
(97)
A questo proposito i margini di dumping riscontrati per tutti i paesi interessati sono risultati superiori al margine minimo. Inoltre, il volume delle importazioni oggetto di dumping provenienti da ciascuno dei paesi interessati non era trascurabile ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base. In effetti, il volume delle importazioni provenienti dalla Cina e dall’Indonesia corrispondeva a circa il 50 % del consumo dell’Unione durante il PIR. Calcolando il volume delle importazioni sono state escluse le importazioni che non erano oggetto di dumping.
(98)
Dall’inchiesta è emerso inoltre che le condizioni di concorrenza tra le importazioni in dumping e tra queste e il prodotto simile fabbricato nell’Unione erano analoghe. Si è constatato che, indipendentemente dalla loro origine, il ciclamato di sodio prodotto/venduto dai paesi interessati e quello prodotto/venduto dall’industria dell’Unione sono in concorrenza in quanto simili per caratteristiche di base, interscambiabili dal punto di vista del consumatore e distribuiti attraverso gli stessi canali. Anche i prezzi delle importazioni dalla Cina soggette alle misure e delle importazioni dall’Indonesia oggetto di dumping erano dello stesso ordine di grandezza. Inoltre, confrontando i prezzi allo stesso stadio commerciale, si constata che erano inferiori a quelli dell’industria dell’Unione.
(99)
In considerazione di quanto finora esposto, si è ritenuto che tutti i criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base siano stati rispettati per quanto concerne le importazioni dalla Cina soggette alle misure e le importazioni oggetto di dumping dall’Indonesia e che l’effetto di tali importazioni debba essere valutato cumulativamente.
3.2. VOLUME E QUOTA DI MERCATO DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING
(100)
L’andamento delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia e delle loro quote di mercato durante il periodo in esame era il seguente:
Tabella 2
Totale delle importazioni oggetto di dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
109
198
195
Tabella 3
Quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
103
161
189
(101)
Il volume delle importazioni oggetto di dumping e la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping sono quasi raddoppiati durante il periodo in esame.
3.3. ANDAMENTO E POLITICA DEI PREZZI DELLE IMPORTAZIONI DEL PRODOTTO IN ESAME
3.3.1. Andamento dei prezzi
(102)
Nel periodo in esame il prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping dai paesi in esame ha avuto il seguente andamento:
Tabella 4
Prezzi medi delle importazioni oggetto di dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
103
104
99
(103)
La tabella 4 contiene informazioni provenienti dalle statistiche disponibili, comprese quelle di Eurostat. La tendenza generale dei prezzi delle importazioni verso l’Unione evidenzia un aumento fino al 2007 e poi una diminuzione durante il PIR, ad un livello inferiore a quello del 2005.
3.3.2. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(104)
Per accertare l’applicazione di prezzi inferiori (undercutting), la Commissione ha basato la propria analisi sui dati presentati nel corso dell’inchiesta dal produttore esportatore cinese che ha collaborato. Per le altre società cinesi e indonesiane che non hanno collaborato all’inchiesta, l’applicazione di prezzi inferiori è stata accertata facendo riferimento ai dati di Eurostat.
(105)
L’approccio per il calcolo della sottoquotazione dei prezzi segue il modello dell’inchiesta iniziale. I prezzi all’importazione, compresi i dazi antidumping, del produttore esportatore sono stati messi a confronto con i prezzi dell’industria dell’Unione durante il PIR, utilizzando le medie ponderate per prodotti della stessa qualità. I prezzi dell’industria dell’Unione sono stati portati al livello franco fabbrica e confrontati ai prezzi all’importazione cif franco frontiera dell’Unione, dazi antidumping e doganali corrisposti. Il confronto dei prezzi è stato effettuato allo stesso stadio commerciale, previa esecuzione, ove necessario, dei dovuti adeguamenti e deduzione di riduzioni e sconti.
Tabella 5
Sottoquotazione dei prezzi
2008 (PIR)
Cina:
-
Golden Time
21,6 %
-
altre società
3,2 %
Indonesia:
-
altre società
18,7 %
4. IMPORTAZIONI DA ALTRI PAESI
Le importazioni da altri paesi terzi erano trascurabili (meno di 50 tonnellate l’anno) durante il periodo in esame e per questo motivo non possono aver avuto alcun impatto sulla situazione dell’industria dell’Unione.
5. SITUAZIONE ECONOMICA DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(106)
In conformità dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indicatori economici pertinenti in rapporto con la situazione dell’industria dell’Unione dal 2005 fino al PIR.
(107)
Al fine di preservare talune informazioni commerciali riservate, è stato necessario presentare in forma indicizzata i dati relativi all’industria dell’Unione.
5.1. PRODUZIONE, CAPACITÀ DI PRODUZIONE E UTILIZZO DEGLI IMPIANTI
(108)
La produzione dell’industria dell’Unione è diminuita del 13 % tra il 2005 e il PIR. Dato che la capacità di produzione è rimasta immutata durante lo stesso periodo, l’indice di utilizzazione degli impianti è diminuito anch’esso del 10 % seguendo il medesimo andamento della produzione.
Tabella 6
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Capacità di produzione
100
100
100
100
Volume di produzione
100
106
88
87
Utilizzo degli impianti
100
106
88
87
5.2. VENDITE NELL’UNIONE
(109)
I dati della tabella 7 indicano una evidente diminuzione delle vendite dell’industria dell’Unione. Si tratta di una contrazione accentuata dal fatto che nello stesso periodo il consumo complessivo è aumentato del 3 %, come mostra la tabella 1. La quota di mercato dell’industria dell’Unione si è ridotta notevolmente tra il 2005 ed il PIR. Questo sviluppo è in contrasto con il continuo aumento delle quote di mercato (cfr. considerando 100) delle importazioni oggetto di dumping cumulate della Cina e dell’Indonesia durante tutto il periodo in esame. L’industria dell’Unione ha aumentato i suoi prezzi di vendita unitari in una situazione di contrazione dei volumi. Dall’altro lato, malgrado l’aumento dei prezzi unitari, durante il PIR l’industria dell’Unione ha continuato a generare perdite sulle vendite di ciclamato di sodio.
Tabella 7
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Volume delle vendite
100
93
81
72
Quota di mercato
100
88
66
70
Prezzo di vendita unitario
100
100
108
123
5.3. SCORTE
(110)
Il livello delle scorte del produttore dell’Unione ha fluttuato in modo significativo tra il 2005 ed il PIR e si è quasi dimezzato durante il periodo in esame.
Tabella 8
Indice
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Scorte (t)
100
113
29
53
5.4. REDDITIVITÀ
(111)
Malgrado un lieve miglioramento globale, la redditività dell’industria dell’Unione è rimasta decisamente negativa durante tutto il periodo in esame.
5.5. OCCUPAZIONE, PRODUTTIVITÀ E SALARI
(112)
L’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuita del 19 % nel periodo in esame. La produttività per lavoratore (calcolata in base al numero di tonnellate prodotte diviso per il numero dei lavoratori) è aumentata. Il costo medio del lavoro per lavoratore ha registrato un aumento del 5 % durante il periodo in esame.
Tabella 9
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Occupazione
100
88
91
81
Costo del lavoro per lavoratore
100
99
81
105
Produttività (per lavoratore)
100
121
97
107
5.6. INVESTIMENTI E UTILE SUL CAPITALE INVESTITO
(113)
Durante il periodo in esame gli investimenti sono quasi dimezzati, rispecchiando la situazione generalmente negativa del produttore dell’Unione. L’utile sul capitale investito, espresso come rapporto tra l’utile netto dell’unico produttore dell’Unione e il valore contabile lordo delle sue immobilizzazioni, riflette l’andamento della redditività. Essa è crollata riducendosi quasi dell’80 % nel periodo in esame.
Tabella 10
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Investimenti
100
44
7
53
Utile sul capitale investito
100
54
20
21
5.7. FLUSSO DI CASSA E CAPACITÀ DI REPERIRE CAPITALI
(114)
Il flusso di cassa dell’industria dell’Unione ha potuto essere valutato solo in relazione all’attività complessiva dell’industria dell’Unione. È rimasto leggermente positivo nel 2005, ma si è deteriorato nel periodo successivo, fino a diventare negativo nel resto del periodo in esame. Per l’industria dell’Unione è diventato anche più difficile reperire capitale a causa delle perdite subite durante il periodo in esame.
5.8. ENTITÀ DEL DUMPING
(115)
Il dumping da parte dei due paesi interessati è continuato durante il PIR, ad eccezione del produttore esportatore indonesiano che ha collaborato. Considerato il volume totale esportato e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping da parte dei paesi in questione, l’impatto non può essere ritenuto trascurabile.
5.9. RIPRESA DAGLI EFFETTI DI PRECEDENTI PRATICHE DI DUMPING
(116)
Le misure antidumping nei confronti delle importazioni di ciclamato di sodio originario della Cina e dell’Indonesia erano state istituite nel marzo 2004. In questo periodo si è osservata una ripresa soltanto parziale della situazione dei produttori dell’Unione, come già illustrato dettagliatamente.
5.10. CONCLUSIONI RELATIVE AL PREGIUDIZIO
(117)
La presenza di importazioni a basso prezzo dalla Cina e dall’Indonesia è aumentata notevolmente sul mercato dell’Unione. Taluni indicatori del pregiudizio per l’industria dell’Unione evidenziano segni di ripresa, mentre altri indicano uno sviluppo negativo.
(118)
Tenendo conto della situazione globalmente volta al peggioramento dell’unico produttore dell’Unione come pure dell’ampiezza dei volumi delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia e la notevole sottoquotazione dei prezzi constatata, si ritiene che l’industria dell’Unione abbia subito un pregiudizio grave.
6. INCIDENZA DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING PROVENIENTI DAI PAESI INTERESSATI E INCIDENZA DI ALTRI FATTORI
6.1. INCIDENZA DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING DAI PAESI INTERESSATI
(119)
Come illustrato nel considerando 100, il volume e la quota di mercato cumulati delle importazioni oggetto di dumping da parte dei paesi interessati sono quasi raddoppiati nel periodo in esame. Per entrambi i paesi interessati è stata inoltre constatata una notevole sottoquotazione dei prezzi. Tenuto conto dell’evidente coincidenza temporale tra il deteriorarsi della situazione dell’industria dell’Unione ed il considerevole aumento delle importazioni in dumping dalla Cina e dall’Indonesia, tali importazioni hanno arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione. Infatti, le importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia hanno conquistato quote sul mercato dell’UE, sottraendole al produttore dell’Unione.
6.2. INCIDENZA DI ALTRI FATTORI
(120)
La Commissione ha esaminato la situazione per stabilire se fattori noti diversi dalle importazioni in dumping avessero potuto influenzare il persistere del pregiudizio subito dal produttore dell’Unione, al fine di garantire che l’eventuale pregiudizio causato da uno qualsiasi di tali fattori non fosse attribuito alle suddette importazioni.
6.2.1. Incidenza delle importazioni non oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia
(121)
Il volume delle importazioni non oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia ha continuato a diminuire nel periodo in esame. I prezzi di tali importazioni erano notevolmente superiori rispetto a quelli delle importazioni oggetto di dumping. Per tale motivo le importazioni non oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia non hanno contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
6.2.2. Risultati sui mercati di esportazione
(122)
Le esportazioni del produttore dell’Unione verso paesi terzi hanno costituito meno del 25 % delle sue vendite totali. Contrariamente alle vendite nell’Unione, la redditività delle esportazioni è migliorata nel periodo in esame e quindi non può aver contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
6.2.3. Fluttuazione dei prezzi delle materie prime
(123)
Le fluttuazioni dei prezzi delle materie prime per il ciclamato di sodio possono aver avuto effetti negativi sui risultati dell’industria dell’Unione. Questo fattore non basta però ad interrompere il nesso di causalità tra il pregiudizio subito e le importazioni oggetto di dumping. Queste ultime avrebbero dovuto essere interessate dai cambiamenti dei prezzi delle materie prime nella stessa misura in cui lo sono stati i costi del produttore dell’Unione, dato che sono strettamente collegati a quelli del petrolio e dell’urea.
6.2.4. Cambiamenti dei modelli di consumo
(124)
I cambiamenti dei modelli di consumo dovuti all’ingresso di nuovi prodotti nel mercato non hanno avuto un’incidenza significativa sui consumi di ciclamato di sodio. Risulta infatti che non si possa sostituire direttamente il ciclamato di sodio con tali nuovi prodotti.
6.3. CONCLUSIONI
(125)
Per i suddetti motivi si conclude che le importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia hanno arrecato un pregiudizio grave all’industria dell’Unione e che nessun altro fattore ha interrotto tale nesso di causalità.
E. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. INCIDENZA DEGLI EFFETTI PREVISTI DEI VOLUMI E DEI PREZZI SULLA SITUAZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(126)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le importazioni dai paesi oggetto dell’attuale riesame sono state valutate per stabilire la probabilità del persistere del pregiudizio.
(127)
A proposito del probabile effetto della scadenza delle misure in vigore sull’industria dell’Unione, sono stati considerati i fattori indicati di seguito, tenendo conto degli elementi sintetizzati sopra sul rischio del persistere del dumping.
1.1. CINA
(128)
Conformemente a quanto concluso nel considerando 40, le esportazioni della Cina effettuate dagli esportatori oggetto del presente riesame continuano ad essere effettuate in dumping. Le esportazioni cinesi verso altri paesi terzi vengono anch’esse effettuate a prezzi di dumping, secondo un modello strutturale di pratica di dumping.
(129)
Dall’analisi delle capacità disponibili in Cina è risultato che le capacità di produzione inutilizzate delle società oggetto del riesame in Cina sono di molte volte superiori alle dimensioni del mercato dell’Unione (cfr. considerando 61). Inoltre, la capacità dei mercati di altri paesi terzi di assorbire notevoli ulteriori quantitativi di importazioni cinesi è limitata (cfr. considerando 63). I produttori esportatori cinesi sono quindi incentivati a dirigere grandi quantitativi di esportazioni a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione, qualora le misure venissero abrogate (cfr. considerando 65).
(130)
I significativi livelli di dumping e sottoquotazione osservati indicano che i volumi di esportazioni verso l’Unione menzionati in precedenza sarebbero caratterizzati da prezzi di dumping notevolmente inferiori ai prezzi praticati e ai costi sostenuti dal produttore dell’Unione.
(131)
L’effetto congiunto di tali volumi e dei prezzi sarebbe tale da portare a un deterioramento della già precaria situazione dell’industria dell’Unione. Tale situazione molto probabilmente condurrebbe ad un ulteriore pressione al ribasso sui prezzi e/o a minori vendite e produzione dell’industria dell’Unione. La situazione finanziaria dell’industria dell’Unione si deteriorerebbe ulteriormente, aggravando il pregiudizio. Questi eventi possono porre fine alla sussistenza dell’unico produttore dell’Unione.
1.2. INDONESIA
(132)
Dall’inchiesta è risultato che l’Indonesia ha continuato a praticare dumping durante il PIR. L’inchiesta ha inoltre evidenziato che le capacità complessive inutilizzate e disponibili in Indonesia corrispondono a più di tre quarti della dimensione del mercato dell’Unione e probabilmente aumenteranno nel prossimo futuro (cfr. considerando 75). Poiché nulla lascia pensare che altri mercati di paesi terzi o il mercato interno possano assorbire tali capacità eccedentarie, le esportazioni a basso prezzo verso l’Unione potrebbero aumentare, qualora le misure non venissero prorogate.
(133)
Come per la Cina, i significativi livelli di dumping e sottoquotazione osservati indicano che le esportazioni dall’Indonesia verso l’Unione sarebbero caratterizzate da prezzi di dumping notevolmente inferiori ai prezzi praticati e ai costi sostenuti dal produttore comunitario. Analogamente, l’effetto congiunto di tali quantitativi di esportazione e dei prezzi sarebbe tale da portare a un ulteriore deterioramento della già precaria situazione del produttore dell’Unione e probabilmente comprometterebbe le possibilità di sopravvivenza dell’unico produttore dell’Unione. Come per la Cina, le esportazioni indonesiane verso paesi terzi risultano anch’esse oggetto di dumping, dato che i prezzi praticati sono inferiori a quelli delle esportazioni verso l’Unione europea, il che evidenzia un modello strutturale del dumping per l’Indonesia.
2. CONCLUSIONI SULLA PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
(134)
Va aggiunto che l’industria dell’Unione subisce da molti anni gli effetti delle importazioni in dumping e la sua situazione economica attuale è precaria.
(135)
Come stabilito in precedenza, l’inchiesta ha mostrato che la situazione pregiudizievole dell’industria dell’Unione è continuata durante il PIR. A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, il persistere del pregiudizio è di per sé un chiaro indicatore che il pregiudizio probabilmente continuerà in futuro e che quindi le misure dovrebbero essere mantenute in vigore.
(136)
I risultati concernenti le importazioni evidenziano che gli ampi volumi a prezzi di dumping probabilmente continueranno e che la pressione sui prezzi dovrebbe intensificare la concorrenza tra importazioni oggetto di dumping e ciclamato di sodio prodotto nell’Unione. Dall’inchiesta non emergono altri fattori che interrompono il forte nesso di causalità tra importazioni oggetto di dumping e pregiudizio all’industria dell’Unione.
(137)
Qualora le misure non dovessero essere prorogate, la situazione dell’industria dell’Unione peggiorerebbe e la sopravvivenza dell’unico produttore dell’Unione sarebbe irrimediabilmente compromessa.
(138)
Per tale motivo si conclude che, a causa delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia, esiste una chiara probabilità di persistenza del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
F. INTERESSE DELL’UE
1. INTRODUZIONE
(139)
Ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se una proroga delle misure antidumping attualmente in vigore sia contraria all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli del produttore denunziante dell’Unione, degli importatori, dei fornitori e degli utilizzatori.
2. INTERESSE DEL PRODUTTORE DENUNZIANTE DELL’UNIONE
(140)
Va sottolineato che la situazione in perdita dell’unico produttore dell’Unione è dovuta alle sue difficoltà nel competere con le importazioni in dumping a basso prezzo, le quali detenevano una quota di mercato considerevole già all’inizio del periodo in esame e hanno successivamente continuato ad aumentare tale quota durante tale periodo.
(141)
Si ritiene che la proroga delle misure sarebbe benefica per il produttore dell’Unione, che dovrebbe così almeno essere in grado di aumentare i quantitativi e, forse, i prezzi di vendita, generando l’utile necessario a consentirgli la prosecuzione degli investimenti nei suoi impianti di produzione. Qualora invece le misure non venissero prorogate, la ripresa verrebbe bloccata e il pregiudizio subito dal produttore dell’Unione persisterebbe e si aggraverebbe. La sopravvivenza del produttore dell’Unione sarebbe seriamente compromessa e, di conseguenza, la società potrebbe cessare di esistere, riducendo le possibilità di rifornimento e la concorrenza sul mercato.
3. INTERESSE DEGLI IMPORTATORI
(142)
All’apertura dell’inchiesta sono stati inviati questionari a venti importatori indipendenti. Tre importatori hanno risposto di non essere più attivi sul mercato del prodotto in esame. Altri due hanno risposto al questionario della Commissione. Gli importatori indipendenti che hanno collaborato rappresentano il 7 % delle importazioni totali interessate.
(143)
I risultati dell’inchiesta hanno sottolineato l’importanza di disporre di vari fornitori di ciclamato di sodio. Gli importatori devono poter contare su fonti di approvvigionamento sia asiatiche che europee, per motivi di qualità e sicurezza degli alimenti.
4. INTERESSE DEGLI UTILIZZATORI
(144)
All’apertura dell’inchiesta è stato inviato un questionario a tredici utilizzatori potenziali, ma solo due hanno risposto alla Commissione.
(145)
I principali utilizzatori del prodotto in esame nell’Unione sono l’industria alimentare, delle bevande e farmaceutica. La domanda del prodotto in esame dipende quindi dalla situazione di tali industrie.
(146)
Gli utilizzatori che hanno risposto hanno realizzato ampi margini di profitto sui prodotti a valle che utilizzano il ciclamato di sodio. L’effetto dei dazi antidumping sui loro costi complessivi era infatti così limitato (meno dell’1 %) che le misure in vigore non avevano effetti sproporzionati per tali utilizzatori.
5. INTERESSE DEI FORNITORI
(147)
Il questionario è stato inviato anche a otto fornitori potenziali, ma nessuno ha risposto alla Commissione. Dalle informazioni disponibili risulta che il loro portafoglio commerciale relativo al ciclamato di sodio è piuttosto trascurabile. Un ulteriore deterioramento della situazione dell’unico produttore dell’Unione potrebbe comunque avere ripercussioni negative, anche se limitate, sui suoi fornitori di materie prime. Per tale motivo non è irragionevole presumere che le misure costituirebbero un vantaggio anche per l’industria rifornitrice, poiché contribuirebbero a mantenere in vita uno dei suoi clienti.
6. CONCLUSIONI RELATIVE ALL’INTERESSE DELL’UE
(148)
Tenuto conto dei fatti e delle considerazioni che precedono, la Commissione conclude che non esistono motivi validi per non istituire misure antidumping.
G. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
(149)
In considerazione delle conclusioni di cui sopra, le misure in vigore applicabili alle importazioni del prodotto in esame originario della Cina e dell’Indonesia dovrebbero essere mantenute,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ciclamato di sodio, attualmente classificabile al codice NC ex 2929 90 00 (codice TARIC 2929900010), originario della Repubblica popolare cinese e dell’Indonesia.
2. L’importo del dazio antidumping definitivo applicabile ai prodotti descritti nel paragrafo 1 e fabbricati dalle società di seguito elencate è il seguente:
Paese
Società
Aliquota del dazio
(EUR al chilogrammo)
Codice addizionale TARIC
Repubblica popolare cinese
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, contea di Xixian, Bao An, Shenzhen, 518102, Repubblica popolare cinese
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Zona economica e tecnologica, Yangquan City, Shanxi 045000, Repubblica popolare cinese
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Zona industriale di Cha Shan, Buji town, Shenzhen City, provincia di Guangdong, Repubblica popolare cinese
0,11
A473
Tutte le altre società
0,26
A999
Indonesia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia
0,24
A502
Tutte le altre società
0,27
A999
3. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o pagabile sia ripartito proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana, ai sensi dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (5), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base del paragrafo 2 del presente articolo, è ridotto di una percentuale corrispondente alla ripartizione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
4. Salvo altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 3 giugno 2010.