РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 836/2011 НА КОМИСИЯТА
от 19 август 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 333/2007 за определяне на методите за вземане на проби и анализ за официалния контрол върху съдържанието на олово, кадмий, живак, неорганичен калай, 3-MCPD и бензо[a]пирен в храни
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (1), и по-специално член 11, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2), наред с другото, са установени максимално допустимите количества на замърсителя бензо[a]пирен.
(2)
На 9 юни 2008 г. (3) Научният комитет по замърсителите в хранителната верига на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие становище относно полицикличните ароматни хидрокарбони в храните. ЕОБХ заключи, че бензо[a]пиренът не е подходящ маркер за наличието на полициклични ароматни хидрокарбони (ПАХ) в храните и че система от четири специфични вещества или от осем специфични вещества би била най-подходящият маркер за наличието на ПАХ в храните. ЕОБХ заключи също така, че система от осем вещества не би осигурила по-голяма добавена стойност в сравнение със система от четири вещества.
(3)
Вследствие на това Регламент (ЕО) № 1881/2006 бе изменен с Регламент (ЕС) № 835/2011 на Комисията (4), за да се определят максимално допустимите количества за сбора от четири полициклични ароматни хидрокарбона (бензо[a]пирен, бенз[a]антрацен, бензо[b]флуорантен и хризен).
(4)
В Регламент (ЕО) № 333/2007 на Комисията (5) са определени аналитични критерии за оценка само за бензо[a]пирена. Поради това е необходимо да се определят аналитични критерии за оценка и за другите три вещества, за които максимално допустимите количества понастоящем са установени в Регламент (ЕО) № 1881/2006.
(5)
Референтната лаборатория на Европейския съюз за полициклични ароматни хидрокарбони в сътрудничество с националните референтни лаборатории проведе проучване сред лабораториите за официален контрол, за да прецени кои аналитични критерии за оценка биха били постижими за бензо[a]пирен, бенз[a]антрацен, бензо[b]флуорантен и хризен в съответните хранителни матрици. Резултатите от това проучване бяха обобщени от референтната лаборатория на Европейския съюз за полициклични ароматни хидрокарбони в доклада, озаглавен „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“ (6) (Работни характеристики на методите за анализ за определяне на 4 полициклични ароматни хидрокарбона в храните). Резултатите от проучването показват, че аналитичните критерии за оценка, които се прилагат понастоящем за бензо[a]пирена, са подходящи и за другите три вещества.
(6)
Опитът, натрупан при прилагането на Регламент (ЕО) № 333/2007, показа, че в някои случаи настоящите разпоредби относно вземането на проби могат да бъдат неприложими на практика или да причинят неприемливи икономически вреди на партидата, от която се взема пробата. В подобни случаи следва да се позволява отклонение от процедурите за вземане на проби, при условие че пробата остане достатъчно представителна за партидата, от която се взема, и че използваната процедура е напълно документирана. При вземането на проби на етапа на продажбата на дребно вече съществува възможност за отклонение от процедурите за вземане на проби. Разпоредбите относно вземането на проби на етапа на продажбата на дребно следва да бъдат съгласувани с общите процедури за вземане на проби.
(7)
Налице е необходимост от по-подробни разпоредби по отношение на материала на контейнерите за проби, когато се вземат проби за анализ на ПАХ. Пластмасовите контейнери се използват широко от контролните органи, но те не са подходящи за вземане на проби за анализ на ПАХ, тъй като тези материали могат да променят съдържанието на ПАХ в пробата.
(8)
Налице е необходимост от поясняване на някои аспекти на специфичните изисквания към методите за анализ, по-специално на изискванията във връзка с използването на критериите за оценка и подхода „пригодност към целта“. Освен това представянето на таблиците с критериите за оценка следва да бъде променено, така че да ги отразява по по-еднороден начин при всички аналити.
(9)
Поради това Регламент (ЕО) № 333/2007 следва да бъде съответно изменен. Тъй като Регламент (ЕС) № 835/2011 на Комисията и настоящият регламент са взаимосвързани, и двата регламента следва да започнат да се прилагат на една и съща дата.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и не бяха обект на възражение от страна на Европейския парламент и Съвета,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 333/2007 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
В член 1 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Вземането на проби и анализи за официалния контрол върху съдържанието на олово, кадмий, живак, неорганичен калай, 3-MCPD и полициклични ароматни хидрокарбони („ПАХ“), изброени в раздели 3, 4 и 6 от приложението към Регламент (ЕО) № 1881/2006, се извършва в съответствие с приложението към настоящия регламент.“
3)
Приложението се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 септември 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 август 2011 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 836/2011 DELLA COMMISSIONE
del 19 agosto 2011
che modifica il regolamento (CE) n. 333/2007 relativo ai metodi di campionamento e di analisi per il controllo ufficiale dei tenori di piombo, cadmio, mercurio, stagno inorganico, 3-MCPD e benzo(a)pirene nei prodotti alimentari
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 882/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, relativo ai controlli ufficiali intesi a verificare la conformità alla normativa in materia di mangimi e di alimenti e alle norme sulla salute e sul benessere degli animali (1), in particolare l’articolo 11, paragrafo 4,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 1881/2006 della Commissione, del 19 dicembre 2006, che definisce i tenori massimi di taluni contaminanti presenti nelle derrate alimentari (2), definisce i tenori massimi del contaminante benzo(a)pirene.
(2)
Il 9 giugno 2008 il gruppo scientifico sui contaminanti nella catena alimentare dell’Autorità europea per la sicurezza alimentare (EFSA) ha adottato un parere scientifico sulla presenza degli idrocarburi policiclici aromatici negli alimenti (3). L’EFSA ha concluso che il benzo(a)pirene non è un marcatore adatto per la presenza di idrocarburi policiclici aromatici (IPA) negli alimenti e che un sistema di quattro o otto sostanze specifiche sarebbero più adatti ad indicare la presenza IPA negli alimenti. L’EFSA ha inoltre concluso che un sistema di otto sostanze non offrirebbe un valore aggiunto maggiore rispetto a un sistema di quattro sostanze.
(3)
Di conseguenza il regolamento (UE) n. 835/2011 della Commissione (4) modifica il regolamento (CE) n. 1881/2006 in modo da fissare i tenori massimi per la somma di quattro idrocarburi policiclici aromatici [benzo(a)pirene, benzo(a)antracene, benzo(b)fluorantene e crisene].
(4)
Il regolamento (CE) n. 333/2007 della Commissione (5) stabilisce criteri di prestazione analitici solo per il benzo(a)pirene. È pertanto necessario stabilire i criteri di prestazione analitici per le altre tre sostanze per le quali il regolamento (CE) n. 1881/2006 fissa tenori massimi.
(5)
Il laboratorio di riferimento dell’Unione europea per gli idrocarburi policiclici aromatici (EU-RL PAH), in collaborazione con i laboratori di riferimento nazionali, ha effettuato un’indagine tra i laboratori di controllo ufficiali per determinare quali criteri di prestazione analitici sarebbero realizzabili per il benzo(a)pirene, il benzo(a)antracene, il benzo(b)fluorantene e il crisene nelle relative matrici alimentari. Il risultato di quest’indagine è stato sintetizzato dall’EU-RL PAH nella relazione «Caratteristiche di prestazione dei metodi di analisi per l’individuazione di quattro idrocarburi policiclici aromatici nei prodotti alimentari» (6). I risultati dell’indagine dimostrano che i criteri di prestazione analitici attualmente applicabili al benzo(a)pirene sono adeguati anche alle altre tre sostanze.
(6)
L’esperienza acquisita con l’applicazione del regolamento (CE) n. 333/2007 ha dimostrato che in alcuni casi le attuali disposizioni di campionamento potrebbero essere impraticabili o comportare danni economici alla partita sottoposta a campionamento. Per questi casi occorre consentire una deroga alle procedure di campionamento, purché il campionamento sia sufficientemente rappresentativo della partita o sottopartita sottoposta a campionamento e che la procedura impiegata sia completamente documentata. Per il campionamento nella fase di distribuzione a dettaglio, esiste già la possibilità di derogare alle procedure di campionamento. Le disposizioni di campionamento a questo livello devono essere allineate con le procedure generali di campionamento.
(7)
Occorre stabilire disposizioni più dettagliate riguardanti il materiale dei contenitori di campionamento utilizzati per il prelievo di campioni per le analisi IPA. L’uso di contenitori in plastica è molto diffuso tra le autorità di pubblica sicurezza. Tuttavia tali contenitori non sono idonei per il prelievo di campioni destinati all’analisi IPA, poiché il contenuto di IPA del campione può essere alterato dal materiale del contenitore.
(8)
È opportuno chiarire alcuni aspetti delle prescrizioni specifiche per i metodi analitici, in particolare le disposizioni relative all’uso di criteri di prestazione e al criterio dell’idoneità allo scopo. Inoltre la presentazione delle tabelle con i criteri di prestazione deve essere modificata in modo da essere più uniforme per tutti gli analiti.
(9)
Occorre pertanto modificare il regolamento (CE) n. 333/2007. Poiché il regolamento (UE) n. 835/2011 e il presente regolamento sono interconnessi, entrambi i regolamenti devono entrare in vigore alla stessa data.
(10)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali e a esse non si sono opposti né il Parlamento europeo né il Consiglio,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (CE) n. 333/2007 è modificato come segue:
1)
il titolo è sostituito dal seguente:
2)
all’articolo 1, il paragrafo 1 è sostituito dal seguente:
«1. Il campionamento e l’analisi per il controllo ufficiale dei tenori di piombo, cadmio, mercurio, stagno inorganico, 3-MCPD e idrocarburi policiclici aromatici (IPA) di cui alle parti 3, 4 e 6 dell’allegato del regolamento (CE) n. 1881/2006 sono effettuati conformemente all’allegato del presente regolamento.»;
3)
l’allegato è modificato conformemente all’allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o settembre 2011.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 19 agosto 2011