РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1105/2010 DEL CONSIGLIO
del 29 novembre 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo, dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica popolare cinese e chiude il procedimento relativo alle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica di Corea e di Taiwan
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure provvisorie
(1)
Con il regolamento (UE) n. 478/2010 (2) («regolamento provvisorio»), la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica popolare cinese («RPC»). Non sono state istituite misure provvisorie sulle importazioni di filati ad alta tenacità originari della Repubblica di Corea («Corea») e di Taiwan.
(2)
Il procedimento è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 27 luglio 2009 dal Comitato internazionale del rayon e delle fibre sintetiche - CIRFS («il denunciante») per conto di produttori di filati di poliestere ad alta tenacità che rappresentano una percentuale rilevante, in questo caso più del 60 %, della produzione complessiva di filati di poliestere ad alta tenacità dell’Unione.
(3)
Come indicato nel considerando 15 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’esame delle tendenze per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il gennaio 2005 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo considerato»).
1.2. Fase successiva della procedura
(4)
Dopo la divulgazione dei fatti e delle considerazioni principali in base a cui è stato deciso di istituire le misure antidumping provvisorie («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), varie parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto l’opportunità di essere sentite. La Commissione ha continuato a raccogliere e a verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Le osservazioni presentate oralmente e per iscritto dalle parti interessate sono state esaminate e le conclusioni provvisorie sono state, se del caso, modificate di conseguenza.
(5)
Per quanto riguarda gli aspetti relativi all’interesse dell’Unione, sono state svolte ulteriori visite di controllo presso le seguenti società:
Utilizzatori dell’Unione
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Una parte interessata ha chiesto un’audizione e l’intervento del consigliere-auditore. Questa richiesta è stata fatta dopo la divulgazione delle conclusioni provvisorie. L’audizione in presenza del consigliere-auditore è stata concessa.
(7)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base a cui si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originarie della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori («divulgazione delle conclusioni definitive»). È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative alla comunicazione.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(8)
Il prodotto in esame è costituito da filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo da cucito), non in vendita al dettaglio, inclusi i monofilamenti inferiori a 67 decitex originari della RPC, della Corea e di Taiwan («prodotto in esame»), attualmente classificati al codice NC 5402 20 00.
(9)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, una delle parti interessate ha affermato che la Commissione non aveva preso in considerazione le differenze tra i filati utilizzati nella produzione di pneumatici, i cosiddetti filati ad alto modulo e bassa retrazione (High Modulus Low Shrinkage HMLS), e gli altri tipi di filati, visto che questo tipo di filati richiede esami tecnici lunghi e costosi prima di essere autorizzato per le specifiche HMLS imposte dagli acquirenti. Inoltre, la stessa parte ha sostenuto che non era chiaro su quali fattori si fosse basata la determinazione provvisoria dell’esistenza di un unico prodotto. Un’altra parte ha sostenuto che i filati HMLS e gli altri tipi di filati hanno strutture di costi diverse.
(10)
In risposta a queste affermazioni va notato in primo luogo che il prodotto in esame è utilizzato in una serie di diverse applicazioni, come il rafforzamento di pneumatici, tessuti larghi, cinture di sicurezza, airbag, corde, reti e varie applicazioni industriali. Vi sono quindi numerose applicazioni diverse e di conseguenza esistono molti tipi e specifiche diverse.
(11)
Per stabilire se i filati HMLS e gli altri tipi di filati costituiscono un unico prodotto, i principali criteri utilizzati sono stati le caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche fondamentali. Infatti, come spiegato nel considerando 19 del regolamento provvisorio, l’inchiesta ha dimostrato che anche se i filati HMLS hanno alcune caratteristiche distinte rispetto agli altri filati ad alta tenacità (per esempio modulo, retrazione, resistenza alla trazione e alla fatica) i diversi tipi di prodotti in esame condividono tutti le stesse caratteristiche fisiche e chimiche fondamentali. Essi sono quindi considerati come un unico prodotto.
(12)
Per quanto riguarda le supposte differenze di struttura dei costi, va notato che esse non costituiscono di per sé un criterio decisivo per determinare se i filati HMLS siano un prodotto distinto dagli altri tipi di filati ad alta tenacità. Le differenze a livello dei costi, dei prezzi e del processo di produzione non giustificano di per sé che un determinato tipo di prodotto come i filati HMLS debba essere considerato un prodotto diverso, se esso presenta le stesse caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche fondamentali degli altri tipi di prodotti.
(13)
Non è stata quindi considerata giustificata l’esclusione dei filati HMLS dall’ambito dell’inchiesta e di conseguenza gli argomenti avanzati a tale riguardo hanno dovuto essere respinti.
(14)
In assenza di ulteriori osservazioni sul prodotto in esame e sul prodotto simile, si confermano i considerando da 16 a 20 del regolamento provvisorio.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valore normale
(15)
Un produttore esportatore di Taiwan ha dimostrato che il prezzo delle principali materie prime (acido tereftalico puro PTA e glicole monoetilenico MEG) acquistate per produrre filati di poliestere ad alta tenacità ha subito fluttuazioni nel corso del PI. In particolare, è emerso che i prezzi di acquisto sono calati fortemente, soprattutto nel quarto trimestre del 2008. Egli ha chiesto quindi che ciò venisse preso in considerazione nella determinazione dei suoi valori normali, al fine di garantire un confronto equo con i prezzi all’esportazione.
(16)
Le conclusioni riportate nel considerando 18 sono il risultato di un’analisi molto dettagliata dei dati forniti dall’esportatore e verificati durante la visita di controllo. Si è quindi ritenuto che in questo caso fosse giustificato determinare i valori normali per certi periodi del PI, per tenere conto delle fluttuazioni dei prezzi delle materie prime.
(17)
Non sono state presentate altre osservazioni sul metodo descritto nei considerando 86 e 87 del regolamento provvisorio. Pertanto, si conferma il metodo utilizzato per stabilire il valore normale per i produttori esportatori di Taiwan.
3.1.2. Prezzo all’esportazione
(18)
Dall’inchiesta è emerso che il produttore di Taiwan menzionato nel considerando 15 ha venduto volumi maggiori del prodotto in esame sul mercato dell’Unione nella prima metà del PI, quando i prezzi delle materie prime erano più bassi. Questa conclusione va vista anche alla luce di quanto esposto nel considerando 16.
(19)
In assenza di osservazioni sul prezzo all’esportazione, si conferma il considerando 88 del regolamento provvisorio.
3.1.3. Confronto
(20)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione sono stati stabiliti come spiegato sopra. Il valore normale stabilito in tal modo per il produttore suddetto e il suo prezzo all’esportazione sono stati confrontati in periodi che erano più vicini possibile per tener conto delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(21)
Non sono state presentate altre osservazioni sul confronto del valore normale e del prezzo all’esportazione dei produttori esportatori di Taiwan. Pertanto, si confermano le conclusioni riportate nel considerando 89 del regolamento provvisorio.
3.1.4. Margini di dumping
(22)
Si ricorda che nel considerando 92 del regolamento provvisorio è stato concluso che il margine di dumping nazionale per Taiwan era minimo. Il margine di dumping definitivo stabilito per il produttore di Taiwan menzionato nel considerando 15 è ora inferiore alla soglia minima. Si conferma pertanto che il margine di dumping definitivo nazionale per Taiwan è minimo.
3.2. Repubblica popolare cinese
3.2.1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(23)
I produttori esportatori della RPC che si sono manifestati sono undici. Queste società rappresentavano il 100 % del totale delle esportazioni del prodotto in esame verso il mercato dell’Unione durante il PI. Allo scopo di stabilire il dumping per la RPC è stato selezionato un campione di tre produttori esportatori o gruppi di società collegate, in base al volume maggiore di esportazioni. I tre produttori esportatori inclusi nel campione hanno chiesto il TEM, ma solo uno di loro è risultato idoneo.
(24)
Dopo la divulgazione delle conclusioni concernenti il TEM, i due produttori esportatori a cui non è stato concesso il TEM hanno presentato le osservazioni riassunte qui di seguito.
(25)
Il primo produttore esportatore ha presentato osservazioni su una clausola restrittiva delle sue attività commerciali, sui problemi incontrati nella contabilità e sul pagamento di determinate attività, come i diritti di utilizzo del terreno.
(26)
Quest’esportatore ha ammesso l’esistenza di una clausola restrittiva nel suo statuto societario. Egli ha sostenuto, senza dimostrarlo, che tale clausola aveva cessato di produrre effetti giuridici sulla sua attività. Anche per quanto riguarda i problemi di contabilità, la società ha ammesso l’esistenza di discrepanze tra i documenti contabili e i rendiconti finanziari certificati, ma ha sostenuto che si tratta di discrepanze minime, spiegate durante l’inchiesta. È opportuno sottolineare che i problemi rilevati nella contabilità di questa società, che hanno condotto al rifiuto del TEM, non erano minimi bensì sostanziali, in particolare per quanto concerne la registrazione di determinate attività e le discrepanze constatate tra i libri contabili e i documenti presentati durante la visita sul posto.
(27)
Il secondo produttore esportatore ha commentato in particolare le conclusioni riguardanti il conferimento di capitale, una clausola restrittiva delle sue attività commerciali e l’acquisizione dei diritti di utilizzo del terreno.
(28)
Per quanto riguarda il conferimento di capitale, l’esportatore ha ripetuto gli stessi argomenti addotti nella fase provvisoria, vale a dire che il capitale era stato conferito debitamente. Egli ha sostenuto che il know-how tecnico era costituito da una speciale categoria di conoscenze che non doveva essere brevettata o registrata e perciò il conferimento di capitale era stato fatto in modo corretto, anche se in natura. Per quanto riguarda le altre questioni, egli ha ripetuto che la clausola restrittiva non è obbligatoria per la società e che gli obblighi di investimento legate all’acquisto del terreno non sono distorsioni, ma sono legati alla politica di sviluppo dei terreni delle autorità.
(29)
Questi argomenti, tuttavia, erano già stati presentati e respinti nella fase provvisoria. Anche se gli obblighi di investimento sono legati alla politica di sviluppo dei terreni delle autorità, non sono considerati compatibili con il TEM. Non è stato presentato nessun nuovo elemento di prova che potesse modificare le conclusioni provvisorie riflesse nella valutazione del TEM nei considerando 50 e 51 del regolamento provvisorio.
(30)
In base a ciò, si confermano le conclusioni provvisorie riportate nei considerando 46 e 52 del regolamento provvisorio.
3.2.2. Esame individuale
(31)
Come menzionato nel considerando 28 del regolamento provvisorio, due produttori esportatori non inclusi nel campione hanno chiesto che venga stabilito un margine di dumping individuale, in conformità all’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base. Le richieste di esame individuale hanno tuttavia potuto essere esaminate solo dopo l’istituzione delle misure provvisorie.
(32)
Queste società hanno compilato e rispedito il modulo di richiesta del TEM entro il termine stabilito. Dopo l’adozione delle misure provvisorie, la Commissione ha raccolto e verificato le informazioni fornite nei moduli di richiesta e tutte le altre informazioni ritenute necessarie negli stabilimenti delle società in questione:
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
A titolo di riferimento sono riportati di seguito, in sintesi, i criteri per beneficiare del TEM:
1)
le decisioni di politica commerciale e di costi vengono prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali; i costi dei principali mezzi di produzione riflettono nel complesso i valori di mercato;
2)
le società dispongono di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente, che sono d’applicazione in ogni caso, in linea con le norme internazionali in materia di contabilità (International Accounting Standards IAS);
3)
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
4)
le leggi in materia di fallimento e proprietà garantiscono la certezza del diritto e la stabilità;
5)
le conversioni valutarie sono effettuate ai tassi di mercato.
(34)
Nei documenti di registrazione esiste, per entrambe le società, una clausola restrittiva concernente la ripartizione delle vendite tra il mercato interno e quello di esportazione. Per uno degli esportatori è stata constatata una serie di incoerenze e mancanze nel sistema di contabilità, che ha portato alla conclusione che i conti non fossero chiari, preparati e sottoposti a revisione secondo le norme contabili internazionali. Infine, sono state riscontrate alcune distorsioni derivanti dal sistema a economia non di mercato, in particolare per quanto riguarda l’acquisto dei diritti di utilizzo del terreno della società.
(35)
In base a ciò si conclude che nessuna delle due società ha dimostrato di rispondere a tutti i criteri indicati nell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base e quindi non è stato loro concesso il TEM.
3.2.3. Trattamento individuale (TI)
(36)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, un dazio a livello nazionale è stabilito, se del caso, per i paesi che rientrano nel campo di applicazione di tale articolo, tranne nei casi in cui le società siano in grado di dimostrare che rispondono a tutti i criteri per ottenere il TEM indicati nell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento.
(37)
I due produttori esportatori che hanno chiesto il trattamento individuale non rispondevano ai criteri per ottenere il TEM, ma hanno chiesto il TI nel caso in cui non fosse loro concesso il TEM.
(38)
A titolo di riferimento si riportano di seguito, in sintesi, i criteri per beneficiare del TI:
1)
nel caso di imprese di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, gli esportatori sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti;
2)
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente;
3)
la maggior parte delle azioni appartiene a privati. I funzionari statali che ricoprono cariche nel consiglio di amministrazione o si trovano in una posizione direttiva chiave devono essere in minoranza oppure deve essere dimostrato che la società è sufficientemente libera dall’ingerenza dello Stato;
4)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato;
5)
l’ingerenza dello Stato non è tale da consentire l’elusione delle misure qualora si concedano aliquote dei dazi diverse ai singoli esportatori.
(39)
In base alle informazioni disponibili, è stato stabilito che questi due produttori esportatori della RPC non inclusi nel campione, che hanno chiesto l’esame individuale, presentano tutti i suddetti requisiti per ottenere il TI indicati nell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
3.2.4. Paese di riferimento
(40)
Come spiegato nei considerando 57-62 del regolamento provvisorio, gli USA non sono stati ritenuti un paese di riferimento appropriato per la determinazione del valore normale per la RPC. Al loro posto è stato scelto Taiwan come paese di riferimento appropriato per stabilire il valore normale per la RPC, in conformità all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
(41)
Dopo l’adozione delle misure provvisorie alcune parti hanno proposto di utilizzare la Corea come paese di riferimento, sostenendo che la Corea fosse più appropriata di Taiwan, dato che i produttori esportatori coreani utilizzano anche la recente tecnologia di produzione a fase unica e dispongono di un elevato volume di prodotti finali comparabili alla RPC, il mercato interno della Corea è grande e comparabile a quello della RPC e nessuna società coreana è risultata praticare il dumping.
(42)
Nella selezione del paese di riferimento sono stati applicati i seguenti criteri: la comparabilità del volume di produzione dei prodotti finali nel paese non retto da un’economia di mercato e nel potenziale paese di riferimento, la rappresentatività delle vendite (transazioni) sul mercato interno ad acquirenti indipendenti rispetto alle esportazioni del prodotto in esame originario del paese non retto da un’economia di mercato, il livello di concorrenza sul mercato interno del paese di riferimento, la comparabilità dell’accesso alle materie prime e all’energia, la disponibilità degli esportatori del potenziale paese di riferimento a collaborare all’inchiesta.
(43)
Un’altra analisi, svolta dopo l’adozione delle misure provvisorie, è stata effettuata in base a tutte le informazioni disponibili per esaminare i criteri pertinenti. Da quest’analisi è emerso che esistono effettivamente somiglianze tra la Corea e Taiwan per quanto riguarda alcuni criteri. Taiwan è tuttavia risultata, tutto sommato, il paese di riferimento più adatto.
(44)
L’analisi ha dimostrato che la Corea e Taiwan hanno, per il volume di prodotti finali fabbricati, un alto grado di comparabilità con la RPC e l’elevato volume di prodotti venduti sul mercato interno in entrambi i paesi può essere confrontato alle esportazioni dalla RPC. Secondo questo criterio, il grado di comparabilità del volume è leggermente più elevato per la Corea, che ha un volume di produzione maggiore rispetto a Taiwan.
(45)
L’importanza di questo criterio non va tuttavia sopravvalutata in rapporto ad altri criteri come la rappresentatività delle transazioni di vendita sul mercato interno rispetto alle esportazioni, l’accesso alla materia prima e il livello di concorrenza nel paese di riferimento.
(46)
È stato constatato che la Corea e Taiwan hanno entrambe un elevato numero di vendite rappresentative sul mercato interno, per le quali non è stato costruito il valore normale, rispetto alle esportazioni dalla RPC. Tuttavia, le transazioni effettuate dagli esportatori di Taiwan sono risultate generalmente più rappresentative di quelle degli esportatori della Corea. Se la Corea fosse stata scelta come paese di riferimento, si sarebbe dovuto costruire il valore normale per un volume superiore e più tipi del prodotto in esame.
(47)
Per quanto riguarda il grado di concorrenza, una delle parti ha sostenuto che un produttore esportatore di Taiwan deteneva una posizione dominante sul suo mercato interno e che anche questo dovesse precludere l’utilizzo di Taiwan come paese di riferimento.
(48)
Un numero elevato di produttori può indicare l’esistenza di concorrenza nel paese. Ma va verificato se i produttori del paese di riferimento sono soggetti o meno a una concorrenza che permette di realizzare un profitto sufficiente, ma non eccessivo.
(49)
È stato constatato che in Corea esistono quattro produttori nazionali e che le importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità sono complementari al mercato interno. A Taiwan vi sono invece due produttori e il mercato interno è rifornito anche da fonti esterne. Nonostante ciò, dall’inchiesta è emerso che anche se in Corea i costi erano inferiori, il livello dei prezzi del mercato interno non era inferiore a quello di Taiwan. Gli utili realizzati in media sul mercato coreano ammontavano al 18 % e i produttori coreani di filati di poliestere ad alta tenacità hanno realizzato utili superiori al 20 % del fatturato per il prodotto in esame. Si tratta di utili molto superiori a quelli di Taiwan, compresi tra il 5 % e 9 %.
(50)
Si ritiene pertanto che a Taiwan esista un alto grado di concorrenza e che i profitti non siano eccessivi.
(51)
Per quanto riguarda l’accesso alle materie prime, la Corea è di gran lunga tra i maggiori produttori ed esportatori mondiali di PTA, dopo la Thailandia. Questo vantaggio concorrenziale dei produttori coreani può spiegare, in certa misura, perché il prezzo delle materie prime in Corea sia, in media, più basso che a Taiwan e nella RPC. Dall’inchiesta è emerso che la maggior parte delle società coreane controllate acquistavano le materie prime da società collegate o erano in grado di produrle esse stesse. A Taiwan invece nessuna delle società controllate produceva le proprie materie prime e tutte si rifornivano principalmente da società collegate e non collegate, come avviene nella RPC.
(52)
Le informazioni disponibili e il fatto che i produttori esportatori di Taiwan abbiano produttori collegati di filati di poliestere ad alta tenacità nella RPC fanno supporre che all’interno dei gruppi si utilizzano le stesse fonti di rifornimento di materie prime per realizzare economie di scala ed ottenere prezzi migliori. Le condizioni di accesso alle materie prime nella RPC sono state quindi considerate molto simili a quelle di Taiwan.
(53)
In base a ciò, si ritiene che la scelta di Taiwan non sia irragionevole e in questo caso più appropriata. Taiwan è stata perciò scelta come paese di riferimento.
3.2.5. Valore normale
3.2.5.1. Produttore esportatore incluso nel campione che ha ottenuto il TEM
(54)
In assenza di osservazioni sui valori normali stabiliti per la società che ha ottenuto il TEM, si confermano i considerando 64 e 65 del regolamento provvisorio.
3.2.5.2. Produttori esportatori che non hanno ottenuto il TEM
(55)
Come spiegato al considerando 15, uno degli esportatori di Taiwan ha dimostrato che il prezzo di acquisto della principale materia prima utilizzata per la produzione di filati di poliestere ad alta tenacità ha subito fluttuazioni nel corso del PI e ha chiesto che di questo sia tenuto conto nella determinazione del valore normale. Questa richiesta è stata considerata fondata e i valori normali stabiliti per Taiwan, che in questo caso è il paese di riferimento, sono stati riveduti di conseguenza.
3.2.6. Prezzo all’esportazione
(56)
Come spiegato nel considerando 68 del regolamento provvisorio, tutte le vendite del prodotto in esame effettuate sul mercato dell’Unione dai produttori esportatori inclusi nel campione sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti dell’Unione. Di conseguenza, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili, in conformità all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base. Anche le vendite all’esportazione delle società esaminate individualmente sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti e quindi il metodo descritto nel considerando 68 del regolamento provvisorio è stato utilizzato anche per queste società al fine di stabilire il loro prezzo all’esportazione.
(57)
In assenza di osservazioni sul prezzo all’esportazione, si conferma il considerando 68 del regolamento provvisorio.
3.2.7. Confronto
(58)
I valori normali modificati stabiliti per il paese di riferimento sono stati confrontati con il prezzo all’esportazione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato. Come indicato sotto al considerando 63, ciò ha portato a una riduzione dei margini di dumping definitivi per i tre produttori esportatori della RPC inclusi nel campione.
(59)
Occorre notare che l’adeguamento dell’imposizione indiretta, di cui al considerando 69 del regolamento provvisorio, rappresenta la differenza tra l’IVA dovuta sulle vendite nel mercato interno e quella dovuta sulle vendite all’esportazione, tenuto debito conto del tasso di rimborso dell’IVA sulle vendite all’esportazione. I produttori esportatori che hanno collaborato hanno contestato il modo in cui è stato calcolato l’adeguamento e hanno affermato che il regime IVA applicabile a specifiche operazioni di trasformazione e di vendita deve essere preso in considerazione nella valutazione degli importi dell’IVA non rimborsati.
(60)
Per quanto riguarda questa argomentazione, va notato che l’adeguamento si è basato sulle disposizioni dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b), del regolamento di base, il quale stabilisce che il valore normale è adeguato di un importo corrispondente agli oneri all’importazione o alle imposte indirette, una categoria che comprende l’IVA. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(61)
In assenza di altre osservazioni sul confronto, che possano modificare le conclusioni provvisorie, si conferma il considerando 69 del regolamento provvisorio.
3.2.8. Margini di dumping
(62)
I valori normali medi riveduti stabiliti per Taiwan (paese di riferimento) e il confronto con il prezzo all’esportazione dei produttori esportatori cinesi hanno portato a una riduzione dei margini di dumping definitivi.
(63)
I margini di dumping definitivi per i produttori esportatori cinesi sono i seguenti:
-
5,1 % per Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % per Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % per Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % per le società che hanno collaborato non incluse nel campione.
(64)
Per le società che hanno chiesto un esame individuale, i margini di dumping definitivi sono i seguenti:
-
9,8 % per Oriental Industries (Suzhou) Ltd,
-
0 % per Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Repubblica di Corea
3.3.1. Valore normale
(65)
In assenza di altre osservazioni sul valore normale, di cui ai considerando 75 e 76 del regolamento provvisorio, queste conclusioni sono confermate.
3.3.2. Prezzo all’esportazione
(66)
In assenza di osservazioni sul prezzo all’esportazione, si confermano i considerando 77 e 78 del regolamento provvisorio.
3.3.3. Confronto
(67)
In assenza di altre osservazioni sul confronto, che possano modificare le conclusioni provvisorie, si confermano i considerando da 79 a 81 del regolamento provvisorio.
3.3.4. Margini di dumping
(68)
In assenza di altre osservazioni sui margini di dumping, che possano modificare le conclusioni provvisorie riguardo alla Corea, si confermano i considerando da 82 a 85 del regolamento provvisorio.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione dell’Unione
(69)
In assenza di osservazioni sulla produzione dell’Unione, si confermano i considerando da 94 a 96 del regolamento provvisorio.
4.2. Definizione dell’industria dell’Unione
(70)
In assenza di osservazioni sulla definizione dell’industria dell’Unione, si conferma il considerando 97 del regolamento provvisorio.
4.3. Consumo dell’Unione
(71)
Si ricorda che il consumo dell’Unione è stato calcolato in base alle importazioni totali, secondo i dati di Eurostat, e alle vendite totali dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, compresa una stima delle vendite dei produttori silenziosi basata sui dati contenuti nella denuncia.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
2005
2006
2007
2008
PI
Tonnellate
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice: 2005 = 100
100
106
120
109
93
Fonte: Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario.
(72)
In generale, il consumo dell’Unione è calato del 7 % nel periodo considerato. È aumentato del 20 % tra il 2005 e il 2007, dopodiché è diminuito del 27 % tra il 2007 e il PI. Il calo del consumo nel 2008 e nel PI è stato determinato da una riduzione della domanda, in particolare nella seconda metà del 2008, dovuta alla crisi economica.
(73)
In assenza di osservazioni sul consumo dell’Unione, si confermano i considerando da 98 a 100 del regolamento provvisorio.
4.4. Importazioni nell’Unione europea provenienti dalla RPC, dalla Repubblica di Corea e da Taiwan
4.4.1. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni
(74)
Si ricorda che le importazioni dalla Corea e da Taiwan non sono state cumulate con le importazioni in dumping provenienti dalla RPC, perché nel PI né le importazioni coreane né quelle taiwanesi sono state effettuate a prezzi di dumping, come indicato nei considerando 102 e 103 del regolamento provvisorio.
(75)
Va notato che per stabilire se le importazioni dai paesi interessati debbano essere valutate cumulativamente nell’inchiesta in corso, le importazioni da ciascun paese sono state esaminate individualmente alla luce delle condizioni indicate nell’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base. Poiché il margine di dumping relativo alle importazioni dalla Corea e da Taiwan era inferiore al minimo, è stato concluso che tali importazioni non dovevano essere cumulate con le importazioni in dumping provenienti dalla RPC. In seguito a tale conclusione, queste importazioni sono state analizzate separatamente nei considerando da 147 a 152 del regolamento provvisorio, in conformità all’articolo 3, paragrafo 7, del regolamento di base.
4.4.2. Importazioni in dumping dalla RPC
(76)
Si ricorda che è stato provvisoriamente constatato che uno dei produttori esportatori cinesi non ha praticato il dumping sul mercato dell’Unione. Di conseguenza, le sue esportazioni sono state escluse dall’analisi dell’evoluzione delle importazioni in dumping provenienti dalla RPC verso il mercato dell’Unione. In seguito agli esami individuali effettuati dopo l’istituzione delle misure provvisorie, le esportazioni di un altro produttore esportatore della RPC sono risultate non in dumping, come indicato nel considerando 64. Queste esportazioni sono state perciò escluse dall’analisi dell’evoluzione delle importazioni in dumping provenienti dalla RPC verso il mercato dell’Unione e dell’impatto sull’industria dell’Unione. Di conseguenza, i dati relativi alle importazioni in dumping provenienti dalla RPC sono stati riveduti.
Tabella 2
Importazioni in dumping dalla RPC
2005
2006
2007
2008
PI
Importazioni (t)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indice
100
274
718
898
883
Quota di mercato
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Prezzo medio in EUR/t
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indice
100
61
55
57
55
Fonte: Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario.
(77)
In seguito alla revisione dei dati relativi alle importazioni in dumping provenienti dalla RPC, è stato constatato che il loro volume si è moltiplicato più di otto volte nel corso del periodo considerato, mentre nello stesso periodo i prezzi medi all’importazione sono calati notevolmente del 45 %.
4.4.3. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(78)
In assenza di osservazioni sulla sottoquotazione del prezzo (price undercutting), si conferma la metodologia applicata per stabilire una sottoquotazione, descritta nei considerando 110 e 111 del regolamento provvisorio. Tuttavia, in seguito agli esami individuali concessi dopo l’adozione delle misure provvisorie, come indicato nel considerando 31, il confronto dei prezzi dei tipi di prodotti simili è stato riesaminato. Questo riesame ha confermato che nel PI le importazioni in dumping dalla RPC avevano prezzi inferiori del 24,1 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione.
4.5. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(79)
Poiché le importazioni dalla Corea, da Taiwan e di due società cinesi sono risultate non in dumping, si ritiene che non vadano cumulate con le importazioni in dumping provenienti dalla RPC. Per questo motivo esse vengono escluse dall’analisi dell’impatto delle importazioni in dumping sull’industria dell’Unione e valutate separatamente.
(80)
Come indicato nel considerando 113 del regolamento provvisorio, nell’esame dell’incidenza delle importazioni in dumping sull’industria dell’Unione era compresa un’analisi di tutti gli indicatori economici per valutare la situazione dell’industria dell’Unione tra il 2005 e la fine del PI.
(81)
Si ricorda anche che nella fase provvisoria il pregiudizio era evidente, poiché la maggior parte degli indicatori di pregiudizio ha rivelato una tendenza al ribasso nel periodo considerato: volume di produzione (- 36 %), volume delle vendite (- 29 %), prezzi di vendita (- 9 %) e quota di mercato (- 23 %). Inoltre, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, come la redditività (- 16,3 punti percentuali) e il flusso di cassa - 141 %), sono peggiorati drasticamente, mentre gli investimenti sono diminuiti in modo considerevole (- 89 %).
(82)
In assenza di osservazioni su produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, prezzi, azioni, occupazione, salari e produttività, nonché sugli indicatori concernenti i risultati finanziari dell’industria dell’Unione, si confermano le conclusioni provvisorie dei considerando da 114 a 126 del regolamento provvisorio.
(83)
In assenza di altre osservazioni sulla situazione economica dell’industria dell’Unione, si conferma la conclusione che l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio, come indicato nei considerando da 127 a 130 del regolamento provvisorio.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Osservazione preliminare
(84)
In conformità all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, è stato esaminato se le importazioni in dumping del prodotto in esame originarie della RPC abbiano causato all’industria dell’Unione un pregiudizio da considerarsi grave. Sono stati esaminati anche fattori noti diversi dalle importazioni in dumping, che avrebbero potuto arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione nello stesso periodo, allo scopo di evitare che il pregiudizio eventualmente causato da tali altri fattori fosse attribuito alle importazioni in dumping.
5.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(85)
Le importazioni in dumping dalla RPC sono aumentate fortemente nel corso del periodo considerato. In seguito alla revisione dei dati relativi alle importazioni in dumping originarie della RPC, descritta nel considerando 76, il volume delle importazioni in dumping dalla RPC si è moltiplicato più di otto volte tra il 2005 e il PI, con un aumento della loro quota di mercato di 16 punti percentuali. Nel corso dello stesso periodo il consumo dell’Unione è diminuito del 7 %.
(86)
Nel periodo considerato l’industria dell’Unione ha subito un forte calo del volume delle vendite (- 29 %) e di conseguenza la sua quota di mercato è diminuita di quasi 12 punti percentuali, dal 51,1 % al 39,2 %. Tra il 2008 e il PI la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita di due punti percentuali, mentre quella delle importazioni in dumping è aumentata, nonostante il calo della domanda sul mercato dell’Unione.
(87)
I prezzi delle importazioni in dumping, in seguito alla revisione dei dati descritta nel considerando 76, sono diminuiti del 45 % nel periodo considerato e sono risultati notevolmente inferiori ai prezzi praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione. Di conseguenza, l’industria dell’Unione non ha avuto la possibilità di aumentare i suoi prezzi per coprire l’aumento dei prezzi delle materie prime. Per questo motivo la redditività delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione è diminuita da un utile del 3 % nel 2005 a una perdita del 13,3 % nel PI, come spiegato nel considerando 81 del regolamento provvisorio.
(88)
L’inchiesta ha anche dimostrato che l’aumento del volume delle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC ha avuto un impatto negativo sul mercato in generale, abbassando i prezzi. La continua pressione esercitata sul mercato dell’Unione non ha permesso all’industria dell’Unione di adattare i suoi prezzi di vendita ai maggiori costi delle materie prime, in particolare nel 2008, quando i prezzi delle materie prime hanno raggiunto il massimo livello. Ciò spiega la perdita di quota di mercato e di redditività dell’industria dell’Unione.
(89)
In considerazione di quanto precede e in assenza di osservazioni sull’impatto delle importazioni in dumping, si può confermare che l’aumento delle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC ha avuto un’incidenza negativa considerevole sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
5.3. Effetto di altri fattori
5.3.1. Importazioni non in dumping
(90)
Per quanto riguarda l’effetto delle importazioni non in dumping provenienti dalla RPC, si ricorda che due produttori esportatori cinesi sono risultati non praticare il dumping di filati di poliestere ad alta tenacità sul mercato dell’Unione. Anche se non può essere escluso che queste importazioni abbiano contribuito in certa misura al pregiudizio dell’industria dell’Unione, si ritiene che, in considerazione del volume e in particolare dei prezzi, mediamente più elevati dei prezzi delle importazioni in dumping, l’impatto delle importazioni non in dumping non sia tale da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni in dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
5.3.2. Altri fattori
(91)
Si ricorda che nell’analisi delle cause sono stati esaminati anche altri fattori, come l’andamento della domanda sul mercato dell’Unione, l’evoluzione dei prezzi delle materie prime, la produzione vincolata dell’industria dell’Unione, l’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, le importazioni da altri paesi, comprese le importazioni dalla Corea e da Taiwan, e i risultati di altri produttori dell’Unione.
(92)
Una delle parti ha affermato che l’analisi delle cause non ha potuto provare che il pregiudizio causato da fattori diversi dalle importazioni in dumping non fosse attribuito alle importazioni cinesi. In particolare, essa ha sostenuto che fattori come l’evoluzione della domanda e l’aumento dei prezzi delle materie prime hanno contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e non sono stati presi in considerazione nell’analisi delle cause.
(93)
Per quanto riguarda l’evoluzione della domanda, si ricorda che nel contesto di un calo dei consumi le importazioni dalla RPC hanno comunque potuto aumentare la loro quota di mercato. Per quanto riguarda l’aumento dei prezzi delle materie prime, si riconosce che i prezzi delle materie prime sono aumentati nella prima metà del PI, come indicato nel considerando 139 del regolamento provvisorio. Tuttavia, i prezzi sono diminuiti nella seconda metà del PI. Queste fluttuazioni dei prezzi delle materie prime hanno colpito tutti gli operatori economici. Inoltre, in assenza della pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC, era prevedibile che l’industria dell’Unione fosse in grado di adattare i suoi prezzi di vendita a seconda dell’evoluzione dei prezzi delle materie prime. Pertanto, i considerando 138 e 140 del regolamento provvisorio sono confermati e quest’argomentazione è respinta.
(94)
In assenza di osservazioni sulla produzione vincolata o sull’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, si confermano i considerando da 141 a 143 del regolamento provvisorio.
(95)
Alcune parti hanno anche sostenuto che i produttori dell’Unione non hanno potuto aumentare i loro prezzi per riflettere i cambiamenti dei costi delle materie prime a causa delle importazioni a basso prezzo provenienti dalla Corea e da Taiwan.
(96)
A tale riguardo va notato in primo luogo che i prezzi delle importazioni dalla Corea e da Taiwan sono rimasti superiori alla media dei prezzi delle importazioni dalla RPC durante tutto il periodo considerato. In secondo luogo, il volume delle importazioni è diminuito notevolmente tra il 2007 e la fine del PI. Si ritiene quindi che il volume e i prezzi di queste importazioni non possano essere la causa principale del grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e che quindi non possano rompere il nesso di causalità tra il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e le importazioni in dumping dalla RPC. Quest’argomentazione è stata perciò respinta.
(97)
In assenza di altre osservazioni sulle importazioni da paesi terzi, tra cui la Corea e Taiwan, si confermano i considerando da 144 a 152 del regolamento provvisorio.
(98)
In assenza di osservazioni su altri produttori dell’Unione, si confermano i considerando 153 e 154 del regolamento provvisorio.
(99)
In seguito alla divulgazione provvisoria, una delle parti ha sostenuto che la redditività inferiore dell’industria dell’Unione sia da attribuire al ruolo rilevante svolto dal cosiddetto processo di produzione a due fasi nella produzione dell’industria dell’Unione e ai presunti ritardi dell’industria dell’Unione nell’attuazione del cosiddetto processo di produzione a fase unica.
(100)
Va notato che la gamma di tipi di prodotti fabbricati e venduti dai produttori esportatori della RPC e dall’industria dell’Unione coincide ampiamente. L’industria dell’Unione utilizza il cosiddetto processo di produzione a due fasi perché consente di produrre specifici tipi di prodotti che normalmente sono venduti sul mercato a prezzi più elevati. Come spiegato nei considerando da 85 a 89, la presenza di importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità a basso prezzo in dumping originari della RPC ha avuto un’incidenza sull’insieme del mercato dell’Unione, esercitando in particolare una pressione al ribasso sui prezzi.
(101)
Si ritiene perciò che l’esistenza di due diversi processi di produzione non possa di per sé aver avuto un grave impatto sui margini di profitto, in particolare vista la pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni in dumping provenienti dalla RPC. Inoltre, non è stata presentata nessuna prova documentata a sostegno dell’argomentazione secondo cui l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio a causa della mancanza di una tecnologia più recente. Questa argomentazione è stata quindi respinta.
(102)
Alla luce di quanto precede e in assenza di altre osservazioni, si conclude che le importazioni in dumping dalla RPC hanno causato un grave pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base e si confermano i considerando da 155 a 158 del regolamento provvisorio.
6. INTERESSE DELL’UNIONE
6.1. Osservazione preliminare
(103)
L’analisi dell’interesse dell’Unione è stata adattata per tenere conto delle revisioni dei margini di dumping in seguito alle osservazioni sulle informazioni provvisorie e agli esami individuali effettuati dopo l’adozione delle misure provvisorie. Di conseguenza, visto il livello elevato di collaborazione, la maggior parte delle importazioni dalla RPC dovrebbe essere soggetta a un dazio del 5 % circa, come indicato nel considerando 63.
6.2. Industria dell’Unione
(104)
Si ricorda che l’industria dell’Unione è composta da quattro produttori situati in diversi Stati membri, che hanno più di 1 300 dipendenti diretti occupati in attività legate ai filati di poliestere ad alta tenacità. Tutti gli indicatori di pregiudizio, in particolare quelli relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, hanno registrato una tendenza al ribasso durante il periodo considerato. Anche l’occupazione ha avuto un notevole calo del 23 %, corrispondente a una riduzione di circa 400 equivalenti a tempo pieno nel periodo considerato.
(105)
In seguito all’adozione delle misure provvisorie, l’industria dell’Unione ha comunicato che le fabbriche che avevano sospeso la produzione a causa delle importazioni in dumping sono state recentemente riaperte. Ciò dimostra che le misure provvisorie hanno già avuto un effetto positivo sull’industria dell’Unione.
(106)
L’istituzione di dazi antidumping definitivi sulle importazioni originarie della RPC dovrebbe avere un ulteriore impatto positivo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione e permetterle di recuperare almeno in parte la quota di mercato perduta.
(107)
In assenza di altre osservazioni sull’interesse dell’industria dell’Unione, si confermano i considerando da 160 a 163 del regolamento provvisorio.
6.3. Importatori
(108)
Alcune parti hanno sostenuto che l’analisi dell’impatto delle misure sugli importatori non ha tenuto conto della difficoltà che comporta un rapido cambiamento dei fornitori di filati di poliestere ad alta tenacità. A tale riguardo, si riconosce che il cambiamento delle fonti di rifornimento può richiedere un certo tempo, a seconda dell’applicazione finale. Tuttavia, saranno disponibili altre fonti, tra cui le importazioni dalla Corea e da Taiwan, nonché le importazioni da altri due produttori esportatori cinesi menzionati nei considerando 63 e 64, che non saranno soggetti a dazi antidumping. Pertanto, quest’argomentazione è stata respinta e si conferma la conclusione provvisoria che le misure non avrebbero un impatto negativo significativo sugli importatori.
(109)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando 164 e 165 del regolamento provvisorio.
6.4. Utilizzatori
(110)
Gli utilizzatori di filati di poliestere ad alta tenacità hanno mostrato un forte interesse per il caso in questione. Dei 68 utilizzatori contattati, 33 hanno collaborato all’inchiesta, dalla quale è emerso che 24 dei 33 utilizzatori che hanno collaborato hanno acquistato filati di poliestere ad alta tenacità nella RPC. Il 12 % di queste importazioni provenivano da società che non hanno praticato il dumping.
(111)
Nella fase provvisoria l’analisi dell’impatto delle misure sugli utilizzatori è stata effettuata raggruppando gli utilizzatori in quattro distinti settori industriali (pneumatici, automobile, cordami e applicazioni industriali). Prima dell’adozione delle misure provvisorie sono stati controllati quattro utilizzatori (due del settore dei pneumatici, uno del settore dell’automobile e uno del settore delle applicazioni industriali). In seguito all’adozione delle misure provvisorie, è stata condotta un’ulteriore inchiesta per valutare gli effetti delle misure su ciascun settore. A tal fine sono state effettuate visite di controllo supplementari negli stabilimenti dei sette utilizzatori, come indicato nel considerando 5. Su un totale di 11 utilizzatori controllati, cinque erano piccole e media imprese (PMI). In base ai dati verificati, è stato riveduto l’impatto stimato delle misure sui margini di profitto degli utilizzatori, tenendo conto anche del livello riveduto dei dazi e del fatto che un altro produttore esportatore cinese è risultato non praticare il dumping.
(112)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore dei pneumatici, al questionario hanno risposto quattro fabbricanti di pneumatici, di cui due sono stati controllati prima e uno dopo l’adozione delle misure. Secondo i dati disponibili per questo settore, la parte dei filati di poliestere ad alta tenacità in rapporto al costo di produzione è relativamente limitata, in media inferiore all’1 %. È stato constatato che solo uno degli utilizzatori che hanno collaborato ha importato il prodotto in esame dalla RPC. Tuttavia, tutte queste importazioni provenivano da una società della RPC che è risultata non praticare il dumping. Si conclude quindi che, in base ai dati disponibili, il settore dei pneumatici non risentirà gli effetti delle misure proposte.
(113)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore dell’automobile (principalmente produttori di cinture di sicurezza ed airbag), che rappresentano il 5 % del totale delle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità dalla RPC nel PI, hanno risposto al questionario sei fabbricanti. Due società sono state controllate, una prima e una dopo l’adozione delle misure provvisorie. La percentuale dei filati di poliestere ad alta tenacità cinesi utilizzati nel settore dell’automobile è stata riveduta al 15 % dopo le visite di controllo. Tali visite hanno anche rilevato che nel complesso le imprese che utilizzano filati di poliestere ad alta tenacità rappresentavano più del 30 % del fatturato totale delle società che hanno collaborato, invece del 4 % stabilito nella fase provvisoria. È stato confermato che l’utile medio realizzato in questo settore sui prodotti che utilizzano filati di poliestere ad alta tenacità ammonta a circa il 3 %. In base a questi dati, si conclude che in caso di adozione delle misure il settore dell’automobile nel complesso non dovrebbe risentirne fortemente, poiché resterebbe ancora remunerativo e inoltre la RPC non è la principale fonte di rifornimento.
(114)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore dei cordami, in totale hanno risposto al questionario tre società e una società è stata controllata dopo l’adozione delle misure provvisorie. Tutte le società di questo settore che hanno collaborato sono PMI e rappresentavano meno dell’1 % del totale delle importazioni dalla RPC nel PI. È stato confermato che la percentuale delle attività legate ai filati di poliestere ad alta tenacità costituisce circa il 18 % del totale delle loro attività. Il margine di profitto medio realizzato in questo settore di utilizzo dei filati di poliestere ad alta tenacità è stato stabilito provvisoriamente all’incirca all’8 %. Tuttavia, in seguito alla visita di controllo e alla successiva correzione dei dati indicati nelle risposte al questionario, il margine di profitto realizzato in questo settore è stato riveduto a - 0,4 %. L’inchiesta ha dimostrato che nel PI la maggior parte delle importazioni (71 %) proveniva dalla RPC e il 22 % dalla Corea. Tuttavia, visto il livello riveduto del dazio, l’impatto sulle società di questo settore, se continuano a rifornirsi di filati di poliestere ad alta tenacità dalla RPC, dovrebbe essere limitato. Esistono inoltre varie fonti di rifornimento alternative.
(115)
Infine, per quanto riguarda gli utilizzatori del settore delle applicazioni industriali, sono pervenute in totale 20 risposte al questionario da utilizzatori che rappresentano il 21 % del totale delle importazioni dalla RPC. Sono state controllate cinque società, una prima e quattro dopo l’adozione delle misure provvisorie. In base alle informazioni disponibili per questo settore dopo le visite di controllo, la percentuale delle attività legate ai filati di poliestere ad alta tenacità è stata riveduta al 54 % del totale delle attività. Dall’inchiesta è emerso che questi utilizzatori hanno importato filati di poliestere ad alta tenacità principalmente dalla RPC (42 %) e dalla Corea (24 %), mentre il 29 % è stato acquistato da fornitori dell’Unione e dei paesi terzi. I dati raccolti durante le visite di controllo che sono state svolte dopo l’adozione delle misure provvisorie hanno portato a un adeguamento del margine di profitto medio realizzato in questo settore, stabilito al 17 %. I dati raccolti mostrano tuttavia che il margine di profitto medio stabilito per tutto il settore non è rappresentativo della situazione delle PMI, che durante il PI avevano in media un margine di profitto negativo di - 1,9 %. Nella peggiore delle ipotesi, cioè se queste PMI dovessero rifornirsi presso i produttori esportatori cinesi sottoposti a misure e non cambiare la loro fonte di rifornimento, la loro redditività diminuirebbe da - 1,9 % a - 3,3 % con l’adozione delle misure definitive. Questa diminuzione sarebbe dovuta al fatto che esse si riforniscono di filati di poliestere ad alta tenacità provenienti della RPC in proporzione maggiore rispetto alle grandi imprese, che rimarrebbero altamente redditizie. Tuttavia, si suppone che queste PMI trasferirebbero almeno una parte dei loro acquisti a fornitori che non sono sottoposti a misure.
(116)
Alcuni utilizzatori hanno affermato che l’impatto negativo delle misure antidumping sulla loro redditività era stato sottovalutato nell’analisi provvisoria relativa all’interesse dell’Unione. Essi hanno anche sostenuto che avrebbero avuto difficoltà a trasferire l’aumento dei costi sui loro clienti e hanno espresso dubbi sulla possibilità di trovare fonti di rifornimento alternative. Alcune parti hanno anche messo in dubbio la capacità dei produttori dell’Unione di fornire i prodotti richiesti. Infine, è stata sollevata la questione dell’effetto negativo delle misure sull’industria a valle e conseguentemente sull’occupazione nell’Unione.
(117)
Per quanto riguarda la redditività, l’analisi basata sui dati riveduti in seguito alle visite di controllo dopo l’istituzione delle misure provvisorie ha dimostrato che le misure avrebbero effettivamente un impatto negativo su una parte dei settori dei cordami e delle applicazioni industriali, se gli utilizzatori che si riforniscono dai produttori esportatori cinesi soggetti alle misure dovessero continuare a farlo senza cambiare fonte di rifornimento. Tuttavia, quest’impatto avrà probabilmente una portata limitata, visto il basso livello dei dazi e l’esistenza di fonti di rifornimento alternative.
(118)
Per quanto riguarda l’argomentazione che per gli utilizzatori non sarebbe possibile trasferire l’aumento dei costi sui loro clienti, l’inchiesta ha dimostrato che in alcuni settori può effettivamente essere difficile aumentare i prezzi. Si ricorda tuttavia che, visto il livello elevato di collaborazione dei produttori esportatori cinesi, la maggior parte delle importazioni dalla RPC sarebbe soggetta a un dazio del 5 % circa, come indicato nel considerando 103. Per questo motivo si ritiene che gli utilizzatori possano trasferire almeno una parte dell’aumento dei costi sui loro clienti e in ogni caso, anche senza un aumento dei prezzi, l’incidenza sulla loro redditività dovrebbe restare piuttosto limitata.
(119)
Per quanto riguarda l’argomentazione che l’industria dell’Unione non sarebbe in grado di fornire i prodotti richiesti in caso di adozione delle misure antidumping, l’inchiesta ha dimostrato che in passato sono occasionalmente avvenute irregolarità nelle forniture dei produttori dell’Unione ad alcuni utilizzatori. Tuttavia, dall’inchiesta non è emersa alcuna prova che indichi che queste irregolarità siano state continuative. Per quanto riguarda la difficoltà di cambiare le fonti di rifornimento, le visite di controllo hanno effettivamente dimostrato che prima che un nuovo filato di poliestere ad alta tenacità possa essere utilizzato nella produzione su vasta scala, dovrebbe essere sottoposto a una serie di esami per verificare la compatibilità della nuova materia prima con i macchinari e i requisiti di qualità dei prodotti finali. La durata del processo di esame varia secondo l’applicazione del prodotto finale. Si riconosce quindi che il cambiamento dei fornitori potrebbe essere un processo lungo e costoso per alcuni utilizzatori, anche se in misura diversa a seconda dei prodotti fabbricati. Le visite di controllo hanno mostrato tuttavia che alcune società cercavano di mettere in atto una strategia di diversificazione dei fornitori, allo scopo di evitare di dipendere da un’unica fonte di rifornimento.
(120)
Alcune parti hanno anche messo in evidenza la situazione delle PMI, che incontrano difficoltà di approvvigionamento delle materie prime poiché non raggiungono le quantità minime di ordinativi richieste dai produttori. A tale riguardo va notato che le difficoltà legate alla quantità minima di ordinativi risultano essere una pratica commerciale che esiste indipendentemente dall’istituzione delle misure. Si ritiene perciò che l’istituzione dei dazi non influirebbe di per sé sulle pratiche commerciali già vigenti tra gli operatori economici. Di conseguenza, queste argomentazioni non sono state considerate giustificate.
(121)
Infine, alcune parti interessate hanno sostenuto che l’industria dell’Unione non rappresenta una fonte affidabile a causa del carattere incompleto della sua gamma di prodotti, della qualità inferiore e dei prezzi più elevati dei prodotti. A tale riguardo va notato che anche se i produttori dell’Unione non fossero in grado di fornire la gamma completa di prodotti richiesti, esistono fonti di rifornimento alternative che dovrebbero permettere di completare le gamme di prodotti. Inoltre, il livello dei dazi relativamente basso non dovrebbe impedire agli utilizzatori di completare la propria gamma di prodotti continuando a ricorrere anche a importazioni dalla RPC. La recente riapertura delle fabbriche menzionata sopra dovrebbe contribuire a risolvere questo problema, dato che permetterebbe di utilizzare una capacità superiore per la fabbricazione di una gamma maggiore di prodotti. Questa argomentazione è stata quindi respinta.
(122)
Per quanto riguarda l’asserito effetto delle misure sull’industria a valle e conseguentemente sull’occupazione dell’Unione, si ritiene che, in considerazione di quanto precede, l’impatto dovrebbe essere trascurabile.
6.5. Conclusione relativa all’interesse dell’Unione
(123)
In base a quanto precede, si conclude che non esistono validi motivi per non istituire dazi antidumping definitivi sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della RPC.
7. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(124)
In assenza di altre osservazioni motivate che possano modificare la conclusione relativa al livello di eliminazione del pregiudizio, si confermano i considerando da 179 a 183 del regolamento provvisorio.
7.2. Misure definitive
(125)
In considerazione di quanto precede e in conformità all’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, si ritiene che vadano istituite misure antidumping definitive sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della RPC al livello del margine più basso tra quelli di dumping e di pregiudizio, conformemente alla regola del dazio inferiore. Di conseguenza, tutte le aliquote di dazio vanno fissate al livello dei margini di dumping constatati.
(126)
Dato che i margini di dumping stabiliti per la Corea e Taiwan erano inferiori al livello minimo, non dovrà essere istituito alcun dazio antidumping definitivo sulle importazioni originarie della Corea e di Taiwan.
(127)
I dazi antidumping proposti sono i seguenti:
Società
Livello di eliminazione del pregiudizio
Margine di dumping
Aliquota del dazio antidumping
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
N/A
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
N/A
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Tutte le altre società della RPC
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Le aliquote di dazio antidumping individuali indicate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse riflettono quindi la situazione constatata per queste società durante quest’inchiesta. Queste aliquote di dazio (a differenza del dazio applicabile a «tutte le altre società» a livello nazionale) sono perciò applicate esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della RPC e fabbricati da queste società, e quindi dalle persone giuridiche specificamente menzionate. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società non specificamente citata con nome e indirizzo nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggetti all’aliquota di dazio applicabile a «tutte le altre società».
(129)
Le eventuali richieste di applicazione di un’aliquota di dazio antidumping individuale (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità di produzione o di vendita) vanno inviate senza indugio alla Commissione (3) corredate di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione delle eventuali modifiche nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegate ad esempio al cambiamento della ragione sociale o delle entità di produzione o di vendita Se del caso, si modificherà di conseguenza il regolamento, aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di dazi antidumping applicati a titolo individuale.
(130)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si è inteso raccomandare l’istituzione di dazi antidumping definitivi. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative alla comunicazione. Le osservazioni comunicate dalle parti sono state debitamente esaminate e, se opportuno, le conclusioni sono state modificate di conseguenza.
(131)
Per garantire la parità di trattamento tra eventuali nuovi produttori esportatori e le società che hanno collaborato all’inchiesta ma non sono state inserite nel campione, menzionate nell’allegato del presente regolamento, si ritiene opportuno prevedere che la media ponderata del dazio istituito nei confronti di dette società venga applicato ai nuovi esportatori, che altrimenti avrebbero diritto a un riesame a norma dell’articolo 11, paragrafo 4, del regolamento di base, in quanto tale articolo non si applica nei casi in cui si sia fatto ricorso al campionamento.
7.3. Riscossione definitiva dei dazi provvisori
(132)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del livello del pregiudizio causato all’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori, istituiti dal regolamento provvisorio, vengano riscossi definitivamente a concorrenza dell’importo dei dazi definitivi istituiti. Qualora i dazi definitivi siano inferiori a quelli provvisori, gli importi depositati in via provvisoria sono svincolati nella parte eccedente il dazio antidumping definitivo. Qualora i dazi definitivi siano più elevati dei dazi provvisori, sono riscossi in via definitiva solo gli importi depositati a titolo di dazi provvisori.
8. CHIUSURA DEL PROCEDIMENTO
(133)
Tenuto conto delle conclusioni relative alle importazioni dalla Corea e da Taiwan, occorre chiudere il procedimento per quanto riguarda questi due paesi,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo da cucito), non in vendita al dettaglio, inclusi i monofilamenti inferiori a 67 decitex, attualmente classificati al codice NC 5402 20 00 e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione europea, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto nel paragrafo 1 e fabbricato dalle società in appresso elencate è la seguente:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Società elencate nell'allegato
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Tutte le altre società
9,8
A999
3. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
È chiuso il procedimento antidumping relativo alle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica di Corea e di Taiwan.
Articolo 3
Gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori a norma del regolamento (UE) n. 478/2010 sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo da cucito), non in vendita al dettaglio, inclusi i monofilamenti inferiori a 67 decitex, attualmente classificati al codice NC 5402 20 00 e originari della Repubblica popolare cinese, sono riscossi in via definitiva all’aliquota del dazio definitivo istituito dall’articolo 1. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio antidumping definitivo.
Articolo 4
Qualora un nuovo produttore esportatore della Repubblica popolare cinese fornisca alla Commissione elementi sufficienti a dimostrare che:
-
non ha esportato nell’Unione il prodotto descritto nell’articolo 1, paragrafo 1, nel periodo dell’inchiesta (dal 1o luglio 2008 al 30 giugno 2009),
-
non è collegato a nessuno degli esportatori o produttori della Repubblica popolare cinese soggetti alle misure istituite dal presente regolamento,
-
ha effettivamente esportato nell’Unione il prodotto in esame dopo il periodo dell’inchiesta su cui si basano le misure o ha assunto un obbligo contrattuale irrevocabile di esportare una quantità rilevante nell’Unione,
il Consiglio, deliberando a maggioranza semplice su proposta presentata dalla Commissione, dopo aver sentito il comitato consultivo, può modificare l’articolo 1, paragrafo 2, aggiungendo il nuovo produttore esportatore alle società che hanno collaborato non incluse nel campione e soggette al dazio medio ponderato del 5,3 %.
Articolo 5
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 29 novembre 2010.