РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 март 2012 година
относно мерките SA. 26909 (2011/C) осъществени от Португалия за преструктурирането на Banco Português de Negócios (BPN)
(нотифицирано под номер C(2012) 2043)
(само текстът на португалски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/660/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с член 108, параграф 2 от Договора и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. Процедура
(1)
На 2 ноември 2008 г. португалското правителство одобри проектозакон за национализиране на акциите, съставляващи акционерния капитал на Banco Português de Negócios, S.A. („BPN“ или „банката“). Законът беше публикуван на 11 ноември 2008 г. като Закон № 62-A/2008 („Закон за национализацията“). Национализацията на BPN влезе в сила на 12 ноември на нулева цена.
(2)
На 5 ноември 2008 г. португалските органи информираха Комисията за одобряването на проектозакона от португалското правителство. На 11 и 13 ноември 2008 г. те информираха Комисията за публикуването на Закона за национализацията.
(3)
Комисията незабавно поиска допълнително информация по отношение на всички мерки за държавна помощ, която ще бъде предоставена на BPN съгласно процедурата за национализация, както и представяне на план за преструктуриране на BPN.
(4)
Португалия не представи никакво предварително уведомление за мерки, предоставени на BPN от държавата. Тя информира Комисията за тези мерки със значително закъснение и едва след като получи многократни искания за това.
(5)
При тези условия на 14 ноември 2008 г. Комисията отправи искания за информация, свързана с конкретните мерки за държавна помощ, предоставени на BPN, както и за предоставяне на план за преструктуриране. След това Комисията изпрати напомняния на 5 януари и на 23 и 29 април 2009 г.
(6)
Португалските органи отговориха на исканията за информация на 8 януари, 28 април и 23 юни 2009 г. без да предоставят информация относно конкретни мерки за държавна помощ в полза на BPN или да предоставят план за преструктуриране. В писмото си от 23 юни 2009 г. португалските органи посочиха, че обмислят вариант за изолиране на активите на BPN и продажба на банката.
(7)
Комисията отправи отново искания за информация на 17 юли, 4 и 14 септември и 30 ноември 2009 г., както и на 5 февруари и 16 март 2010 г.
(8)
Португалските органи отговориха на 14 август 2009 г. като посочиха, че търговски ценни книжа в размер до 2 млрд. EUR ще бъдат издадени от BPN и записани от Caixa Geral de Depósitos („CGD“) с държавна гаранция. Според тях гаранцията е пряк резултат от Закона за национализацията и следователно не може да представлява държавна помощ. На 12 октомври 2009 г. португалските органи изпратиха допълнителна информация относно намесата на CGD и на държавата. Те предоставиха допълнителна информация на 21 ноември 2009 г., на 17 и 18 февруари и на 31 март 2010 г.
(9)
След среща, проведена с португалските органи на 16 юни 2010 г., на 12 август 2010 г. Комисията поиска отново от португалските органи, inter alia, да представят незабавно план за преструктуриране на BPN. Не беше представен план и Комисията съответно изпрати официално напомняне на 31 август 2010 г. в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (понастоящем член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз) (2).
(10)
На 14 септември 2010 г. португалските органи изпратиха документ със заглавие „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (наричан по-нататък „меморандума от 14 септември 2010 г.“), в който е очертан планът за преструктуриране на BPN и основните елементи в процеса на приватизация.
(11)
След като установи, че част от информацията все още липсва в меморандума от 14 септември 2010 г., Комисията изпрати писмо на 29 септември 2010 г. като поиска допълнителна информация от португалските органи. С електронна поща от 15 ноември 2010 г. португалските органи поискаха удължаване на крайния срок за отговор, което беше предоставено от Комисията с писмо от 18 ноември 2010 г. Португалските органи предоставиха допълнителни изяснения с писмо от 26 ноември 2010 г. и с електронна поща от 25 януари 2011 г.
(12)
На 16 февруари 2011 г. Комисията поиска изяснение по редица въпроси и поиска допълнително данни. Португалските органи отговориха на 16 март 2011 г.
(13)
В рамките на срещите преди подписването на 17 май 2011 г. на Меморандума за разбирателство („МР“) (3) между Португалия, от една страна, и Международния валутен фонд, Европейската централна банка и Европейската комисия, от друга страна, Комисията проведе среща с ръководството на BPN на 27 април 2011 г. В МР се предвиждаше продажбата на BPN до края на юли 2011 г. Поради това на 20 май 2011 г. Комисията изпрати искания за информация във връзка с преструктурирането на банката и планирания процес на продажба. Тъй като не беше предоставен отговор от португалските органи, на 8 юли 2011 г. беше изпратено напомняне заедно с искане на информация след материали в пресата относно допълнителни държавни ресурси, предоставени на BPN посредством държавна гаранция. Португалските органи предоставиха преглед на процеса на приватизация на 5 август 2011 г.
(14)
Комисията се срещна с португалските органи на 10 август 2011 г. Португалските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията по време на срещата и след това на 28 август 2011 г. Комисията получи допълнителна информация на 14 септември и на 14 октомври 2011 г.
(15)
С решение от 24 октомври 2011 г. („решението от 24 октомври 2011 г.“) Комисията откри процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора под дело № SA.26909 по отношение на предполагаема държавна помощ, предоставена на BPN и Banco BIC Português S.A. („BIC“) (4).
(16)
Решението от 24 октомври 2011 г. беше публикувано на 20 декември 2011 г. Не бяха получени мнения от трети страни в рамките на едномесечния срок.
(17)
На 9 декември 2011 г. Португалия представи на Комисията рамковото споразумение, подписано между BIC и португалските органи на същия ден („рамковото споразумение“).
(18)
На 20 януари 2012 г. Португалия предостави отговора си на становищата, посочени в решението от 24 октомври 2011 г. На същата дата португалските органи предоставиха също допълнителна информация, включително нов план за преструктуриране на BPN (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от януари 2012 г.“) и отговор на допълнителните въпроси, зададени от Комисията на 21 декември 2011 г. по отношение на рамковото споразумение. Информацията беше допълнена на 3 февруари 2012 г. с бизнес план и план за жизнеспособността, който бе изготвен от BIC и който за целите на настоящото решение ще се смята по-нататък за неразделна част от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Допълнителна информация беше предоставена на 10, 17 и 23 февруари 2012 г. в отговор на допълнителните въпроси, които Комисията беше отправила до португалските органи на 8, 14 и 17 февруари 2012 г. На 16 март 2012 г. Португалия представи редица ангажименти на Комисията.
(19)
По време на процедурата се проведоха многобройни обмени на информация, телеконференции и срещи между португалската държава, BPN и Комисията.
2. Описание на бенефициерите и на мерките
2.1 Бенефициерът и неговите затруднения
(20)
BPN е финансова институция със седалище в Португалия, която предоставя широк спектър от банкови услуги. Тя е национализирана на 11 ноември 2008 г., като по това време има мрежа от 213 клона (4 от които във Франция), приблизително 2 200 служители и активи в размер на общо 6,6 млрд. EUR, които представляват около 2 % от общите активи на португалския сектор за банкиране на дребно.
(21)
Според португалските органи (5), BPN е имала затруднения с ликвидността от лятото на 2008 г насам, като агенцията за кредитен рейтинг Moody’s е понижила BPN от Baa1 до Baa3 на 18 юли 2008 г (6). Докато в края на август BPN имаше положителна ликвидност от 316 млн. EUR, към 22 октомври 2008 г. тя имаше силно отрицателна ликвидност от 831 млн. EUR, като нейната партида за депозиране в Централната банка на Португалия („BdP“) е била далече от средните размери, които е трябвало да поддържа, за да се съобрази със законовите ограничения. На този етап през месец октомври 2008 г. са предприети няколко инициативи, за да може банката да преодолее затрудненията си с ликвидността, пред които е била изправена, и да се предотврати неизпълнение на плащанията, по-конкретно чрез предоставяне на специална помощ за ликвидност във вид на заеми и чрез други операции на BdP и на притежаваната от държавата CGD (7).
(22)
Предвид обема на загубите, натрупани от BPN, португалските органи сметнаха, че допълнителна подкрепа за ликвидност не е осъществима в светлината на „високия риск, на който ще са изложени [BdP и CGD]“ (8). Акционерите на BPN предложиха план, но правителството, въз основа на мнение на BdP от 30 октомври 2008 г., не сметна плана за осъществим. Предвид факта, че BPN вече не отговаряше на изискванията за платежоспособност поради високите равнища на обезценки (9), правителството предложи тогава на Парламента национализиране на BPN на нулева цена (10). Това предложение беше одобрено на 11 ноември 2008 г. чрез Закон 62-A/2008 („Законът за национализацията“).
(23)
Според португалските органи обезценките са били в резултат от нередности и неправомерни практики, открити от BdP и външните одити, проведени през юни 2008 г., които по-късно са описани в доклад на BdP от 2009 г. като представляващи „измамно поведение, продължително и преднамерено, предприето на най-високо равнище в управлението на групата“ (11). Тези практики доведоха до разследвания и до откриването на редица производства за административно нарушение („processos de contra-ordenação“), и до подаването на жалба до прокуратурата на републиката.
(24)
Съгласно Закона за национализацията на CGD бе възложена задачата да управлява BPN, да назначава членовете на управителните органи на BPN и да установи целите за управление в срок от 60 дни след национализацията. В допълнение, в Закона за национализацията е включена разпоредбата, че всеки кредит или мерки за подпомагане на ликвидността, предприети от CGD „в полза на BPN в условията на национализацията или замествайки държавата… се ползва с държавна гаранция“ (12).
2.2 Мерките за финансова подкрепа преди национализацията
(25)
Преди национализацията през ноември 2008 г. BPN вече се е възползвала от известен брой мерки за финансова подкрепа, описани от португалските органи като „специални мерки за подкрепа за осигуряване на ликвидност“ (13). На 17 февруари 2010 г. португалските органи информираха Комисията, че за периода до 30 октомври 2008 г. BPN е получила специални мерки за подкрепа на ликвидността от CGD и от BdP в размер общо на 501,6 млн. EUR, които представляват четири заема, отпуснати на BPN от CGD за обща сума от 315 млн. EUR (14) и спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена през октомври 2008 г. от BdP в размер на 186,6 млн. EUR (15).
(26)
Въпреки че разходите на BdP бяха възстановени след национализацията, четирите заема, отпуснати от CGD, бяха изплатени едва на 9 март 2009 г. с емитирането на първата търговска ценна книга от BPN.
2.3 Мерките за финансова подкрепа след национализацията
(27)
През март 2009 г. BPN емитира търговска ценна книга, гарантирана със запис от CGD и държавна гаранция за обща сума от 2 млрд. EUR. Комисията беше уведомена едва на 14 август 2009 г. за тези държавни гаранции.
(28)
В писмо от 17 февруари 2010 г. португалските органи споменаха също, че CGD е упълномощена на 27 октомври 2009 г. да запише допълнителни 1 млрд. EUR търговски ценни книжа с държавна гаранция. Впоследствие, с електронна поща от 14 юни 2010 г., Комисията беше информирана също, че общата сума на държавните гаранции върху търговските ценни книжа, емитирани от BPN и записани от CGD, се е повишила до 4 млрд. EUR, тъй като през април 2010 г. е организирана трета емисия на търговска ценна книга на BPN, записана от CGD, за сумата от 1 млрд. EUR.
(29)
В този контекст следва да се отбележи, че от национализацията си през ноември 2008 г. до юни 2011 г. BPN постоянно е използвала кредити от паричния пазар, отпускани от CGD. Сумите, които BPN дължи на CGD съгласно тези краткосрочни инструменти, достигнаха приблизително 2,2 млрд. EUR на 28 февруари 2009 г. Според данните, предоставени от португалските органи, тези суми са били намалени чрез емитирането на търговската ценна книга, посочена в параграфи (27) и (28) (16).
(30)
До юни 2011 г. експозицията на BPN към CGD чрез инструменти от паричния пазар е приблизително 1 млрд. EUR. Въпреки че финансирането е извършвано ежедневно, според португалските органи то е имало структурен характер с по-дълги срокове (17) и също така е било заместено с четвъртото и последно емитиране на търговска ценна книга от юни 2011 г. чрез две емисии от по 500 млн. EUR.
(31)
Съгласно цифрите, предоставени от португалските органи на 3 февруари 2012 г., оставащата сума, дължима от BPN на CGD, (освен емисиите на търговски ценни книжа) е 433,7 млн. EUR на 31 декември 2011 г. и 232 млн. EUR на 31 януари 2012 г.
Таблица 1
Преглед на ликвидността, получена от BPN чрез CGD към 31 декември 2011 г.
С изрична държавна гаранция
Кредити от CGD без
изрична държавна гаранция)
Общо
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Дружества със специално предназначение (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Общо
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Източник: португалските органи
(32)
Следва да се отбележи, че съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии или линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN в условията на национализацията, трябва да се обезпечават от португалската държава.
(33)
Следователно е ясно, че всички суми, описани в таблица 1 по-горе, са се ползвали от държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията и от редица наредби, издадени от Държавния секретар за държавната хазна и финансите. Възнаграждението за държавните гаранции беше определено на 0,2 % годишно.
2.4 Преструктурирането на BPN
(34)
Първоначален план за преструктуриране от 13 септември 2010 г. (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от 2010 г.“) беше изпратен до Комисията от португалските органи на 16 септември 2010 г.
(35)
В този план португалските органи обясниха намерението си да разделят BPN на „добра“ банка и на „лоша“ банка, и след това да се опитат да продадат „добрата“ банка.
(36)
Държавата искаше да проведе открит тръжен процес с продажбата на „добрата банка“, BPN S.A., която да се занимава единствено с банкиране на дребно. Процесът трябваше да се проведе въз основа на покана за изразяване на интерес, като тръжните условия („Caderno de Encargos“) бяха одобрени от португалските органи на 16 август 2010 г. (19).
(37)
Съгласно плана за преструктуриране от 2010 г. някои активи и пасиви на BPN трябваше да останат извън обхвата на повторната приватизация и да бъдат прехвърлени в три нови дружества със специални предназначения („ДСП“), Parvalorem, Parups и Parparticipadas. Тези ДСП първоначално ще останат в BPN и след продажбата ще бъдат прехвърлени на държавата. Заемите и кредите ще се прехвърлят на Parvalorem, недвижимите имоти и инвестиционните фондове на Parups, а дъщерните дружества на Parparticipadas. Португалските органи оцениха общия брой на активите, които ще се прехвърлят на ДСП, на 3 885 млн. EUR, като 2 507 млн. EUR са прехвърлени на Parvalorem, 1 228 млн. EUR - на Parups и 150 млн. EUR - на Parparticipadas.
(38)
Заемите бяха прехвърлени на номинална стойност; дяловете на фондове, ценните книжа и недвижимите имоти трябваше да се прехвърлят на покупна цена, а дружествата, притежавани от BPN, на тяхната счетоводна стойност. Португалските органи изчислиха, че цялостните обезценки към декември 2010 г. са възлизали общо на 1 798 млн. EUR, със следните разбивки: i) заеми: 1 474 млн. EUR; ii) недвижими имоти: 16 млн. EUR; iii) дялове на фондове: 247 млн. EUR; и iv) ценни книжа: 61 млн. EUR. Съгласно информацията, предоставена от португалските органи на 20 януари 2012 г., тези активи са били прехвърлени в ДСП на 23 и на 30 декември 2010 г. (20) При все това, ДСП остават в BPN до 15 февруари 2012 г., когато са премахнати от BPN и прехвърлени на друго контролирано от държавата дружество.
(39)
Съгласно португалските органи прехвърлянето на активи в ДСП е извършено във основа на обективни критерии, като е взет предвид обемът на обезценките, както и фактът, че някои дейности не са били основни за BPN след национализацията (потребителски кредит, инвестиционно банкиране, управление на активи, застраховане и международна стопанска дейност). BPN трябваше да заеме отново позицията на банка, извършваща чисто търговско банкиране на дребно, с намалена експозиция към несигурността на финансирането на едро.
(40)
ДСП финансираха придобиването на активи чрез две линии на финансиране за 3 895 млн. EUR, представляващи облигации с държавна гаранция за 3 100 млн. EUR, придобити от CGD, и заеми от CGD със заложени активи на обща стойност от 795 млн. EUR. Постъпленията от продажбата на активи за ДСП, позволиха на BPN да изплати 3 900 млн. EUR от финансирането, което тя беше получила от CGD - 3 600 млрд. EUR от първоначалните 4 млрд. EUR от търговската ценна книга (което означава, че сума от 400 млн. EUR от търговска ценна книга, гарантирана от държавата, ще остане неизплатена от BPN), както и 300 млн. EUR краткосрочни заеми на паричния пазар.
(41)
След прехвърлянето на активите счетоводният баланс на BPN беше намален с около 30 %.
(42)
Съгласно информацията, получена от португалските органи, за да може BPN да се съобрази със законовите и регулаторните изисквания (а именно, за да достигне 9 % основен капитал от първи ред, изискван за 2011 г. (21)) и предвид факта, че собственият капитал на BPN би бил отрицателен след прехвърлянето на активите на ДСП, държавата е трябвало да рекапитализира BPN с около 417 млн. EUR (22).
(43)
Базисната цена, определена за BPN (която изключва активите, които ще бъдат прехвърлени в ДСП) в публикувания от Португалия търг беше посочена на 171,1 млн. EUR въз основа на оценки на консултанти на трета страна: Deloitte ([…] (23) млн. EUR) и Deutsche Bank ([…] млн. EUR). Новото ръководство на BPN от CGD междувременно беше започнало процеса на преструктуриране на банката. Оперативните разходи бяха намалени с [1-10] % от декември 2008 г. до декември 2010 г.; дейността на BPN беше намалена с цел банката да е съсредоточена единствено върху търговско банкиране на дребно. Това намаляване на дейността беше резултат отчасти от спадането на депозитите след национализацията, но също и от прехвърлянето на активи в трите ДСП. Тези мерки намалиха загубите през 2010 г. до [50-150] млн. EUR, в сравнение с [150-250] млн. EUR през 2009 г. От началото на 2009 г. насам в стремежа да се подобри имиджа на банката, както и нейната продуктова гама, новото ръководство стартира […] нови продукти и кампании. Новото ръководство приложи също мерки за подобряване на управлението на риска и системите за вътрешен контрол на банката.
(44)
Никоя заинтересована страна не отговори на първите две покани за приватизация до 30 септември и 30 ноември 2010 г.
(45)
След неуспеха на тръжната процедура през януари 2011 г. Португалия заяви намерението си да преструктурира BPN, като я направи по-независима от CGD посредством назначаване на нов управителен съвет, независим от CGD. Тя също целеше да ускори оперативното възстановяване на BPN чрез преосмисляне на търговската марка и корпоративната идентичност на банката и чрез засилване на плана за възстановяване посредством съкращаване на разходите и увеличаване на търговската динамика. При все това, въпреки няколко искания, на Комисията не беше предоставен актуализиран план за преструктуриране.
(46)
В рамките на МР от 17 май 2011 г. правителството пое задължение да започне нов приватизационен процес.
(47)
В рамките на МР португалските органи се ангажираха да „започнат процес за продажба на Banco Português de Negócios (BPN) при ускорен график и без минимална цена. За тази цел на ЕК е предаден нов план за одобрение съгласно правилата за конкуренция. Целта е да се намери купувач най-късно до края на юли 2011 г.. За улесняване на продажбата трите съществуващи дружества със специално предназначение, притежаващи необслужваните и неосновни активи на банката са отделени от BPN и още активи могат да се прехвърлят в тези дружества в рамките на преговорите с възможни купувачи. BPN започва също друга програма с по-амбициозни мерки за съкращаване на разходите с цел да стане по-привлекателна за инвеститорите. След като се стигне до решение, исковете на CGD по държавната гаранция от BPN и всички свързани дружества със специално предназначение ще бъдат поети от държавата съгласно график, който ще се определи към този момент“ (24).
(48)
Трети опит за приватизация започна в началото на май 2011 г. без минимална цена, за да се намери купувач за BPN до 31 юли 2011 г., както е договорено в МР.
(49)
Беше проведена тръжна процедура, по време на която се осъществиха контакти с потенциални купувачи. Беше съставен също Преглед на инвеститорските възможности („ПИВ“). Според ПИВ заинтересованите страни е трябвало да предложат цена за 100 % от акциите на BPN, но са можели да поискат преместването на допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс на BPN. Те са можели да поискат също по-високи планове за рекапитализация. Между BPN и потенциалните кандидати беше подписан меморандум, в който се уреждат правилата на процеса и който им позволи да влязат за пет седмици в зала за данни, създадена на 15 юни 2011 г.
(50)
До 20 юли 2011 г. бяха предадени четири обвързващи оферти. Тези оферти бяха анализирани от управителните съвети на CGD и BPN, които предоставиха мнението си на акционера - държавата - до 25 юли 2011 г.
(51)
Трима от четирите кандидата бяха елиминирани. Според португалските органи двама от кандидатите (Montepio и Aníbal Ribeiro) не са изпълнили изискванията от меморандума, подписан с BPN (25). Montepio не е представил оферта за придобиване на акции на BPN, а само на подбрани активи и пасиви, докато Aníbal Ribeiro не е предоставил достатъчно доказателства за управленчески и финансови възможности за ръководство на банка. Третата оферта, от NEI (26), е била в съответствие с критериите в меморандума, но не е имало достатъчно доказателства за нейните способности да ръководи банка и за финансовата възможност да поеме бъдещи нужди от капитал на BPN.
(52)
Въз основа на единствената валидна оферта, представена съгласно тръжната процедура от BIC на 20 юли 2011 г. („офертата на BIC от 20 юли 2011 г.“), правителството реши на 31 юли 2011 г. да продължи преговори единствено с BIC.
(53)
BIC получи разрешение от BdP да упражнява дейности по търговско банкиране на 9 октомври 2007 г. и през май 2008 г. ефективно започна дейностите си в Португалия, като е активна основно в корпоративното и в частното банкиране. Основните акционери на BIC са група инвеститори от Ангола и сред тях са португалски акционери като Amorim Projectos SGPS, SA (с 25 % дялово участие). Към декември 2010 г. тя има оборот от 389 млн. EUR, с общи активи от 1 млрд. EUR и към 31 март 2011 г. има капитал от 32 млн. EUR и 7 клона. Според информацията, предоставена от Португалия, пазарният дял на BIC в сегментите от пазара, в които извършва дейност, е по-малко от 1 % (27).
(54)
Според информацията, предоставена от португалските органи, след офертата от BIC от 20 юли 2011 г (28)., преговорите с BIC завършиха с подписването на 9 декември 2011 г. на рамково споразумение за продажбата на BPN на BIC (29).
(55)
В офертата на BIC от 20 юли 2011 г. бяха очертани само общи условия и бяха предвидени:
i.
рекапитализация от държавата, за да може BPN да достигне коефициент на основния капитал от първи ред от [между 9 и 18] % плюс [100-300] млн. EUR;
ii.
преместване на част от кредитите, избрани от BIC, с цел да се достигне съотношение на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %;
iii.
прехвърляне извън BPN на всички необслужвани кредити над прага от приблизително […] млн. EUR (прогнозирано равнище на обезпечение на заеми в BPN);
iv.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс на BPN допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви), които са били предоставени извън обхвата на нейната обичайна дейност;
v.
прехвърлянето извън BPN на депозити, избрани от BIC, които не предоставят пазарни условия;
vi.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [150-650] млн. за период от […] години, с лихвен процент от […] месеца Euribor. Тази сума ще бъде увеличена, ако депозитите паднат под […] млрд. EUR;
vii.
запазването на 500 до 600 служители на BPN (от приблизително 1 600 служители) и на 160-170 клона, чиито помещения принадлежат на банката или са с договори за лизинг с падеж до 12 месеца.
viii.
прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове; и
ix.
покупна цена от 30 млн. EUR, платима от BIC.
(56)
След преговорите, продължили приблизително пет месеца, рамковото споразумение предвижда:
i.
рекапитализация от държавата, за да се достигне до минималното равнище на капитал и допълнителното равнище, изисквано от BIC - BIC изиска крайно равнище на капитал от [200-400] млн. EUR след корекциите в баланса, които предложи; (30)
ii.
преместване на част от заемите в BPN, освен онези заеми, които вече са били прехвърлени в ДСП към 30 декември 2010 г (31). Преместването на допълнителни заеми ще позволи да се постигне съотношение на заемите към депозитите от [110-150] %. Това съотношение е било определено на [110-150] % в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.;
iii.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви);
iv.
правото на BIC да продаде в рамките на […] месеца кредити, които са необслужвани за най-малко […] дни (максимално до […] от номиналната стойност на цялостния кредитен портфейл, избрани от BIC след компенсиране със съществуващи депозити) и за сума, надвишаваща равнището на обезпечаване ([…] млн. EUR (32)); (33)
v.
правото BIC да прехвърля депозити с цена от най-малко […] базисни пункта („bps“) над съответния референтен процент (34) или да получава от държавата разликата като възнаграждение; (35)
vi.
правото на BIC да поиска прехвърлянето преди затваряне на други активи и пасиви на BPN, като например заеми към кредитни институции, физически или финансови активи и т.н.;
vii.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [ 2013 г.] за сума до [150-350] млн. EUR с лихвен процент от […] месеца Euribor (36) плюс спред от […] bps. Тази парична линия ще бъде налична, ако равнището на депозитите на BPN падне под […] млрд. EUR;
viii.
поддържането на кредитна линия от [150-500] млн. EUR от CGD до [ 2013 г.] за съществуващата програма за търговски ценни книжа, обезпечена с държавна гаранция за три години, но със задължение от страна на CGD, че няма да поиска изплащане преди […];
ix.
запазването на приблизително половината служители на BPN (най-малко 750 от приблизително 1 600 служители). Държавата ще покрие всичките разходи по закриването на клонове, които не са поети от BIC, и по изплащането на компенсации на освободените служители или на служители, чието място на работа ще бъде променено;
x.
прехвърлянето на държавата на разходите, свързани с рискове от съдебни спорове;
xi.
покупна цена от 40 млн. EUR, платена от BIC;
xii.
клауза относно цената за споделяне с държавата на 20 % от нетната печалба (след данъчно облагане) от приходите, които BPN ще осъществява през следващите пет години, за приходи, които кумулативно надвишават 60 млн. EUR;
xiii.
ангажимента на BIC да не изплаща дивиденти или каквито и да било други еквивалентни ползи на акционерите в BPN за период от пет години.
(57)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. комбинираното дружество в резултат от продажбата на BNP на BIC („комбинираното дружество“) ще носи печалба след […] години при базов сценарий, както и при по-неблагоприятен сценарий. Така според изчисленията коефициентът на основен капитал от първи ред на комбинираното дружество ще падне от [10-15] % от претеглените спрямо риска активи („RWA“) след първата година до […] % след петата година. Прогнозираният спад ще се дължи на отрицателните резултати от първите години, свързани с преструктурирането, което BIC ще предприеме, и с увеличаването на дейността на банката по отношение на промяната на нейните размери с цел връщане на жизнеспособността посредством предоставяне на повече кредит в икономиката. Преструктурирането ще включва инвестиции в агенциите и имиджа на банката, както и в интегрирането на процесите, процедурите и организацията, и в информационните технологии. Очаква се увеличаване на възвръщаемостта на собствения капитал (ВСК) от -[1-5] % през година 1 до +[1-5] % през година 5, докато възвръщаемостта на активите (ROA) се очаква да се увеличи от -[0-2] % през година 1 до + [0-2] % през година 5.
(58)
При по-неблагоприятен сценарий, който се характеризира с по-високо равнище на необслужвани кредити и с по-високи финансови разходи, се очаква коефициентът на основен капитал от първи ред да спадне до [8-12] % през година 5 от [10-15] % в края на година 1.
(59)
Накрая, португалската държава направи вливане на капитал в BPN на 1 февруари 2012 г. в размер на 600 млн. EUR (37).
3. Основания за откриване на официална процедура по разследване
(60)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнение дали:
-
BPN е жизнеспособна като комбинирано дружество в структурата на купувача;
-
помощта, отпусната на BPN, е ограничена до минимум и продажбата на BIC е била най-евтиният вариант в сравнение със сценария за ликвидация;
-
мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията са били достатъчни; и
-
процесът на продажба не е довел до отпускане на помощ за купувача.
4. Коментари от заинтересованите страни
(61)
Комисията не получи никакви коментари от трети страни.
5. Позиция на португалската държава
5.1 Позиция на португалската държава по решението от 24 октомври 2011 г. (решението за откриване)
(62)
Португалските органи твърдят, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането. В допълнение към този план португалските органи представиха също с писмо от 20 януари 2012 г. редица наблюдения по решението от 24 октомври 2011 г.
(63)
Португалските органи смятат, че трите вида мерки в полза на BPN не представляват държавна помощ.
(64)
Първо, Португалия твърди, че няма помощ в мерките за подкрепа, предоставени на BPN преди национализацията, а именно СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD през октомври 2008 г. Португалия изтъква, че СПОЛ е предоставена първо от BdP по независим начин с наказателна лихва и с обезпечение от BPN. Заемите от CGD през октомври 2008 г. са отпуснати при пазарни условия с конкурентна лихва и подходящи гаранции, и следователно не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(65)
Второ, Португалия отрича, че е имало държавна помощ във финансирането, отпуснато на BPN от CGD след национализацията на първата (операции на междубанковия паричен пазар и поемане на търговска ценна книга от CGD). Португалия изтъкна, че те са били търговски транзакции, чиито срокове и условия са били равностойни на сходни транзакции, извършени от предпазливи инвеститори в пазарна икономика. Следователно те не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(66)
Накрая, португалските органи смятат също, че не е предоставена държавна помощ на BIC като купувач на BPN. Португалските органи изтъкват, че процесът на продажбата е бил прозрачен, обективен и недискриминаторен. Предложението на BIC е било като цяло най-доброто от икономическа гледна точка и съответно следва да се разглежда като отразяващо пазарната цена. Рамковото споразумение, подписано на 9 декември 2011 г., до голяма степен отразява условията в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Португалските органи смятат също, че въпреки че продажната цена е отрицателна, единствената алтернатива на продажбата (ликвидация на BPN) щеше да задължи държавата да поеме по-висока финансова тежест и щеше да застраши стабилността на националната финансова система.
(67)
В същото време Португалия признава, че някои мерки в полза на BPN представляват държавна помощ. Това са държавните гаранции върху търговската ценна книга, емитирана от BPN, прехвърлянето на определени активи в ДСП през 2010 г., рекапитализацията на BPN, предприета на 15 февруари 2012 г. с оглед на продажбата, и някои от мерките, приложени в контекста на прогнозираната продажба на BIC (като например държавна гаранция върху програмата за търговски ценни книжа, която ще се запази след продажбата).
(68)
Освен това Португалия изтъква, че всички мерки, представляващи държавна помощ, са съвместими с правото на ЕС, тъй като са насочени към сериозни затруднения в португалската икономика, по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(69)
Според Португалия планът за преструктуриране от януари 2012 г. позволява на BPN да възвърне дългосрочната си жизнеспособност без да има нужда от допълнителна помощ. Първо, държавата е преструктурирала BPN чрез разделяне на активите и прехвърляне на някои активи в ДСП и чрез намаляване на нейното присъствие на пазара с над 50 %, и спирането на дейности, които не са били основни за търговската банка, както и чрез различни мерки за контрол на риска, и разумна търговска политика. Второ, според прогнозите на BIC, когато BPN бъде интегрирана в BIC, комбинираното дружество следва да постигне положителни резултати […] плана за преструктуриране, както при базовия сценарий, така и при по-неблагоприятния сценарий. Трето, отрицателната продажна цена е приемлива, тъй като ликвидацията е по-скъпоструваща за държавата и би застрашила финансовата стабилност.
(70)
Португалия смята, че мерките са ограничени до необходимия минимум, за да се гарантира стабилността на португалския финансов сектор и да се възстанови жизнеспособността на BPN.
(71)
В допълнение, Португалия изтъква, че сценарият за продажба е бил единствената алтернатива пред скъпоструващия сценарий за ликвидация. Други варианти (интегриране в CGD и самостоятелно преструктуриране) не биха позволили да се генерират достатъчно ресурси от гледна точка на нетна настояща стойност, за да се компенсира първоначалната инвестиция, която ще трябва да се направи. Португалия изчислява разходите по продажбата на BIC на около […] млн. EUR до […] млн. EUR (като се изключва възможното въздействие на някои бъдещи непредвидени обстоятелства, които според Португалия няма да се реализират), които са по-ниски от разходите за ликвидация съгласно редица различни сценарии.
(72)
Освен това според Португалия ликвидността, предоставена на BPN посредством гаранцията върху емисията на търговска книга от BPN след национализацията, е била необходима, за да се гарантира продължителната дейност на банката по време на преструктурирането.
(73)
По отношение на подбора на активи, прехвърлени в ДСП, Португалия смята, че това е извършено въз основа на обективни критерии с цел насърчаване на дългосрочната жизнеспособност на BPN и привличането на интереса на потенциални купувачи в процеса по повторна приватизация. Португалия също твърди, че допълнителни прехвърляния на активи в рамките на продажбата на BIC са уместни, за да се гарантира бъдещата жизнеспособност на BPN, и са ограничени до необходимия минимум, за да се осъществи продажбата.
(74)
Португалия твърди, че увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., е предназначено да гарантира, че BPN няма да изпита недостиг на капитал по време на периода, обхванат от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Според прогнозите на плана за основния капитал от първи ред, коефициентът се очаква да се намали до [10-15] % през 2016 г. при базисния сценарий и до [8-12] % при по-неблагоприятен сценарий, в сравнение със задължителното минимално равнище от 10 %, което ще влезе в сила считано от края на 2012 г. Португалия посочва също, че условията за продажба, предложени от BIC в рамките на открит и прозрачен процес на продажба без минимална цена, са минималните, необходими за гарантиране на бъдеща жизнеспособност на BPN, тъй като ликвидацията би била по-скъпоструваща за държавата и може да застраши финансовата стабилност.
(75)
Португалия също твърди, че както предишните акционери на BPN, така и самата BPN са споделили или ще споделят достатъчно разходите по процеса на преструктуриране, което гарантира адекватно споделяне на тежестта. Предишните акционери на BPN не са получили компенсация в резултат от национализацията и са изгубили целия капитал, който са инвестирали в банката.
(76)
При все това, Португалия смята, че не е уместно да се иска споделяне на тежестта от клиенти, които са допринесли към подчинения дълг на BPN, предвид конкретните обстоятелства по продажбата на тези инструменти […]. В някои случаи техническите спецификации на продуктите възпрепятстват BPN да откаже да плати лихва на клиентите за възстановяване на капитал.
(77)
Според Португалия приносът на BPN към процеса на преструктуриране също е значителен, тъй като нейното ръководство беше подменено след национализацията, търговските политики и политиките за управление на риска бяха съществено изменени и нейната дейност ще бъде намалена с над 50 %.
(78)
Португалия приема, че прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност се е осъществило на стойност, по-висока от реалната икономическа стойност на активите и без възнаграждение за държавата. Португалия обаче смята, че собствен принос от BPN е гарантиран чрез национализацията на нулева цена, последвана от задълбочено преструктуриране. Португалия твърди, че всяко предимство за BPN в резултат от разделянето на активите в ДСП ще се възстанови частично чрез цената за повторната приватизация на банката, която е била най-високата възможна цена. Португалия също смята, че за държавната гаранция е получено уместно възнаграждение. Въпреки че възнаграждението е по-ниско (на 0,2 % на година), отколкото се изисква за правителствени гаранции (38), всеки потенциален допълнителен приход, получен от BPN (или всеки разход, който не се осъществи) по време на процеса на преструктуриране, би бил от полза за държавата, която понастоящем притежава всички акции на BPN.
(79)
По отношение на увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., Португалия коментира, че няма да измени акционерната структура на BPN и капиталът ще бъде поне отчасти възстановен чрез продажбата на BPN, тъй като тя допринася за избягването на още по-високите разходи за ликвидация.
(80)
Португалия смята също, че мерките, предприети или които ще се предприемат от държавата, не нарушават конкуренцията. Португалия посочва, че комбинираното дружество ще има пазарен дял, по-нисък от 1 % ([0-1] % от пазарния дял в банковия сектор, 14-то място по отношение на кредити за клиенти и 15-то по отношение на депозити). Освен това е вероятно мерките да нямат отрицателно въздействие върху влизането на чуждестранни банки на вътрешния пазар, както е очевидно от факта, че самата BIC е притежавана от анголска финансова група. Португалия смята също, че не съществува морален риск, тъй като банката е национализирана, ръководството ѝ премахнато, акционерите ѝ не са получили компенсация и банката е преминала през задълбочено преструктуриране.
(81)
В допълнение, Португалия смята, че известен брой мерки, предприети в рамките на процеса, ще бъдат адекватни и достатъчни за ограничаване на всякакво нарушаване на конкуренцията. BPN е била с намалено присъствие на пазара преди национализацията (9-та най-голяма банка в Португалия с пазарни дялове между [1-5] % и [1-5] % в зависимост от пазарите), била е преструктурирана, присъствието ѝ на пазара намалено с над 50 % и отново е била съсредоточена върху банкирането на дребно. Национализацията се е осъществила без компенсация за предишните акционери, докато търговската стратегия и политика за контрол на риска на BPN са променени непосредствено след нея.
(82)
Португалските органи твърдят също, че процесът на продажба на BPN е бил открит и прозрачен. Накрая, на BIC е забранено да изплаща дивиденти до 2016 г., за да се гарантира, че финансовата подкрепа, предоставена на BPN, е използвана за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност на банката. Споразумението за споделяне на печалба между държавата и BIC за резултати над […] млн. EUR позволява на държавата да възстанови част от разходите по преструктурирането на банката. Задължението на BIC да не се позовава в търговската си комуникация на държавната помощ, която е получила, според португалските органи гарантира, че помощта не се използва в ущърб на конкуренти. Други възможни ангажименти, предвидени в насоките на Комисията за преструктурирането на банки (като например мерки за насърчаване на отварянето на пазара, ограничения на пазарния дял или освобождаването от допълнителни активи и дейности) не са подходящи в контекста на преструктурирането на BPN.
5.2 Ангажименти, поети от португалската държава
(83)
По отношение на прилагането на плана за преструктуриране португалските органи се ангажират за следното:
(84)
Коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да бъде по-висок от [10-18] %.
(85)
Ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заеми на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, то ще изплати на държавата капитала, свързан с тези заеми в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи от заема.
(86)
Banco BIC и комбинираното дружество няма да имат право да прехвърлят необслужвани кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след [ 2013 г.].
(87)
Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят необслужваните кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, съгласно условията, посочени в параграф (85), само след като са използвали изцяло всички налични резерви в BPN на датата на продажбата.
(88)
Съществуващата кредитна линия за [150-500] млн. EUR, посочена в рамковото споразумение във връзка с програмата за търговски ценни книжа на BPN и гарантирана от държавата, няма да бъде удължена повече от […] години от датата на продажбата.
(89)
Възнаграждението от [200-400] млн. EUR за линията за финансиране, която ще се предостави от CGD на Banco BIC или на комбинираното дружество, ще бъде определено като минимум по Euribor +[…] bps.
(90)
До 31 декември 2016 г. Португалия ще поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави каквито и да било кредитни линии или гаранции от CGD или държавата на Banco BIC или на комбинираното дружество след продажбата.
(91)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да извършват никакви придобивания на предприятия до 31 декември 2016 г., освен ако общата брутна кумулативна покупна цена, платена от Banco BIC или от комбинираното дружество за всички придобивания по време на финансовата година, е по-ниска от […] млн. EUR. Общата брутна кумулативна покупна цена на всяко такова придобиване ще се изчислява без да се включва допускането или прехвърлянето на дълг във връзка с такива придобивания.
(92)
Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права на опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажба.
(93)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да се позовават на използването на държавна помощ в своите маркетингови кампании или комуникация с инвеститори.
6. Оценка
6.1 Наличие на помощ
(94)
В член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото това засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. От това следва, че държавна мярка се определя като държавна помощ, ако изпълнява следните четири (кумулативни) критерия:
-
държавни ресурси;
-
селективно предимство;
-
нарушаващо въздействие върху конкуренцията; и
-
въздействие върху търговията между държавите членки.
6.1.1. Мерки в полза на BPN и на икономическата активност след продажбата
6.1.1.1 Мерки, предоставени след национализацията
(95)
Португалия изтъква, че мерките, предоставени на BPN преди национализацията, не представляват държавна помощ. Мерките се състоят от СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD преди национализацията на BPN през октомври и ноември 2008 г.
(96)
По отношение на СПОЛ, както изтъкнаха португалските органи в становището си по решението от 24 октомври 2011 г., за спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на BPN преди национализацията, беше взето независимо решение от BdP с наказателна лихва и тя беше подкрепена от гаранции от BPN без държавна гаранция.
(97)
По времето, когато инструментът СПОЛ е предоставен (17 и 27 октомври 2008 г.) не е имало взето решение по отношение на платежоспособността и национализацията на BPN (тъй като тези решения са взети едва в началото на ноември 2008 г.). СПОЛ не е част от по-голям пакет за помощ, а по-скоро предоставяне на ликвидност като част от обичайните дейности на BdP.
(98)
Следователно Комисията стига до заключението, че в предоставянето на СПОЛ на BPN от BdP не е имало държавна помощ, в съответствие със съобщението относно банките (39).
(99)
По отношение на заемите, отпуснати от CGD, Комисията отбелязва, че преди национализацията на BPN банката е получила от CGD заеми в размер общо на 315 млн. EUR, а не на 235 млн. EUR (40).
(100)
Комисията отбелязва, че CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на управителния ѝ съвет. За да се определи дали заемите са предоставени от държавата, трябва да се оценят конкретните обстоятелства около тяхното отпускане с цел да се установи дали CGD не е действала поради причини, различни от обичайната търговска практика. За тази цел следните съображения са от значение.
(101)
Първо, по времето когато първите три заема са били отпуснати през октомври 2008 г., затрудненията на BPN вече са били широко известни. Според португалските органи BPN е била изправена пред проблеми с ликвидността още през лятото на 2008 г., както доказват редица значими промени във висшето ръководство на BPN (сменено два пъти от началото на 2008 г.) одити на BPN, предприети от BdP през юни, и понижаването на оценката на BPN от Moody’s до Baa3 на 18 юни 2008 г. Освен това вторият, третият и четвъртият заем са отпуснати след 22 октомври 2008 г., когато според Португалия BPN е била в положение на сериозна отрицателна ликвидност. Всеки кредитор, който действа според обичайната търговска практика, би поискал от BPN информация, необходима за разбирането на нейната ликвидна позиция и способността ѝ за изплащане, преди да отпусне допълнителен заем на банката и следователно би установил несигурното финансово положение на BPN.
(102)
Второ, сумите на заемите са много големи в сравнение с размера на счетоводния баланс на BPN и със задълженията ѝ по това време, което представлява значителна индивидуална експозиция на една банка в затруднение за CGD.
(103)
Трето, заемите са отпуснати през октомври и ноември 2008 г. малко след неуспеха на Lehman Brothers във време, в което междубанковите пазари като цяло бяха недостъпни, дори за най-стабилните международни финансови институции, да не говорим за банки, изправени през значими предизвикателства, свързани с ликвидността.
(104)
Четвърто, по отношение на четвъртия заем Комисията отбелязва, че CGD не само управлява BPN в интерес на държавата по силата на член 2, параграф 7 от Закона за национализацията, но също е получила гаранция от държавата по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в контекста на национализацията и „замествайки държавата“.
(105)
Предвид финансовото и икономическо положение като цяло и широко известните затруднения на BPN по-конкретно е било много малко вероятно друга институция да предостави въпросната ликвидност на BPN, което обяснява защо португалските органи смятат, че мерките за ликвидност на CGD са със „специален“ характер (вж. параграф (25)).
(106)
Въз основа на всяко от тези съображения Комисията стига до заключението, че решението на CGD да отпусне съответните заеми на BPN преди нейната национализация не е било обичайно търговско решение. Решението за това трябва да се разглежда като пряко приписано на държавата. Следователно заемите представляват държавни ресурси.
(107)
Тъй като заемите са позволили на BPN да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара, те са предоставили ликвидността, която е била необходима на BPN, за да продължи да извършва дейност и да е конкурентна, inter alia, за заеми и депозити на банковите пазари, на които е била активна.
(108)
Следователно Комисията смята, че BPN е получила икономическо предимство.
(109)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на BPN.
(110)
Въпреки коментарите на Португалия, според които BPN е заемала едва девето място в португалския банков сектор преди национализацията си, заемите от CGD нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията като поставят BPN в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като ѝ позволяват да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара.
(111)
Предвид факта, че BPN е била активна на национално, европейско и международно равнище във времето, когато са предоставени заемите, включително например чрез френското си дъщерно дружество, съществува опасност мерките да засегнат също търговията между държавите членки.
(112)
Следователно Комисията смята, че четирите заема в размер общо на 315 млн. EUR, отпуснати от CGD на BPN през октомври и ноември 2008 г., представляват държавна помощ.
6.1.1.2. Мерки, предоставени след национализацията, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC
(113)
Комисията вече е установила в решението от 24 октомври 2011 г., че национализацията не представлява държавна помощ в полза на акционерите на BPN.
(114)
Следните мерки, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC, са предоставени след национализацията на BPN:
а)
държавната гаранция върху задълженията, емитирани от BPN и финансирани от CGD, включително емисията на търговска ценна книга, записана от CGD, и кредитни инструменти от паричния пазар, предоставени от CGD;
б)
прехвърлянето на активи и пасиви към три ДСП, притежавани от държавата.
(115)
Държавната гаранция върху търговската ценна книга, емитирана от BPN (и ДСП) и записана от CGD, която е предоставена на BPN след национализацията, е пряко финансирана от държавата членка. В допълнение, съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии и линии за финансиране, предоставени от CGD в полза на BPN (и на ДСП) в контекста на национализацията, е трябвало да бъдат гарантирани от португалската държава. Следователно е безспорно, че цялото финансиране, предоставено от CGD на BPN (или на ДПС) след национализацията, включва държавни ресурси.
(116)
В допълнение, следва да се подчертае, че след национализацията CGD е единственият субект, предоставящ финансиране на BPN или на ДСП, и че неговата експозиция се увеличава с времето, тъй като други задължения падежират и не са пренесени от първоначалните кредитори или заместени посредством кредити от други институции. Липсата на алтернативни източници на финансиране за BPN не е изненадваща предвид факта, че нейните финансови затруднения и нестабилно бъдеще са били обществено достояние.
(117)
Държавните гаранции са позволили на BPN да получи финансова подкрепа в ситуация, в която не е имало други алтернативи на пазара.
(118)
Те са позволили на BPN да продължи дейността си на пазара, да се конкурира за стопанска дейност (не само за поддържането на стопанската дейност, но вероятно и за нова такава), както и да спазва задълженията си към клиенти и други участници на пазара.
(119)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че държавните гаранции предоставят икономическо предимство на BPN.
(120)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект - BPN. Освен това за частта от линията за финансиране, която продължава след продажбата, те са от полза също за комбинираното дружество.
(121)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(122)
Държавните гаранции в полза на BPN са позволили на BPN да получи голяма сума финансиране, което не е било налично на пазара, и са предоставили на BPN селективно предимство. Те са позволили на BPN да остане на пазара и да продължи дейността си без допълнителни последици от предишното ѝ положение. Те представляват държавна помощ.
(123)
Преместването на някои активи от BPN в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, означава, че държавата членка поема цялата финансова отговорност за тях и е изложена на всички рискове за активите в ДСП, от които поне една част може да са невъзстановими. Следователно мярката включва държавни ресурси.
(124)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи в ДСП преди продажбата на счетоводна стойност от 3,9 млрд. EUR (с очаквани обезценки от 1,8 млрд. EUR) включва предимство за BPN, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарната им цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(125)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN в сравнение с нейните конкуренти.
(126)
Въпросните мерки се смятат за селективни, тъй като са от полза на конкретно дружество - BPN.
(127)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1.3. Мерки, предоставени след национализацията, свързани с продажбата на BIC
(128)
В допълнение към мерките, предоставени на BPN след национализацията, които не са свързани с продажбата на BIC, са предоставени други мерки, свързани с продажбата на BIC. Те включват:
а)
рекапитализацията на BPN с оглед на продажбата;
б)
прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви на BPN, свързано с продажбата;
в)
правото на BIC да прехвърля необслужвани кредити на държавата след продажбата;
г)
прехвърлянето към държавата с оглед на продажбата на разходи, свързани с рисковете от съдебни спорове; и
д)
предоставянето от CGD на линия за финансиране за комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговската ценна книга след продажбата, обезпечена от държавата, на стойност [150-500] млн. EUR.
(129)
Рекапитализация на BPN в размер на 600 млн. EUR се извърши на 15 февруари 2012 г. Тази мярка беше осъществена пряко от държавата и посредством държавни ресурси с оглед на продажбата на BIC.
(130)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR от 15 февруари 2012 г. беше замислена така, че да предостави на BPN [200-400] млн. EUR акционерен капитал в момента на продажбата. Последната сума отговаря по времето на офертата на BIC от 20 юли 2011 г. на очаквани [10-18] % основен капитал от първи ред. Това значително надвишава регулаторния минимум (9 % основен капитал от първи ред в края на 2011 г. и 10 % основен капитал от първи ред в края на 2012 г.) (41).
(131)
Комисията смята, че вливането на капитал предоставя икономическо предимство на BPN и на икономическата дейност след продажбата. Предимството произтича от гарантирането, че BPN след рекапитализацията разполага с капитала, необходим за изпълняване и надвишаване на регулаторните изисквания, и че комбинираното дружество също ще разполага с този капитал. Капиталът позволява на BPN и ще позволява на комбинираното дружество да бъде активна на пазарите и да предоставя нов кредит в икономически условия, в които други конкуренти трябва да намалят задлъжнялостта.
(132)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическата дейност след продажбата.
(133)
Португалия твърди, че BPN е продължила да намалява пазарния си дял след национализацията и че комбинираното дружество ще има пазарен дял от под 1 % по отношение на кредити за клиенти, обезщетения за клиенти или банкови продукти и под 2 % на всеки от съответните пазари. Въпреки това, мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки. Излишният капитал в комбинираното дружество предпазва икономическата дейност от инвеститорските рискове, на които са изложени други конкуренти. Той също така увеличава възможността двата бенефициера да разполагат с допълнителна ликвидност и може да улесни бъдещо разширяване на BPN и на комбинираното дружество в условия, в които другите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намалят задлъжнялостта.
(134)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(135)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR, извършена на 15 февруари 2012 г., представлява държавна помощ.
(136)
Мерките, предоставени във връзка с продажбата на BIC, включват правото на BIC да поиска прехвърляне, преди затваряне, на други активи и пасиви на BPN, като например заеми за кредитни институции или физически и финансови активи. Те включват също правото на BIC да прехвърля депозити на цена […] bps над съответната референтна цена или да получава от държавата разликата във възнаграждението за такива депозити.
(137)
Преместването от BPN на някои кредити и задължения (включително депозити), подбрани от BIC, се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи и пасиви. Държавата членка ще трябва да финансира разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка.
(138)
Комисията смята, че прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви в ДСП преди продажбата включва предимство за BPN и за комбинираното дружество, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарна цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(139)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN и на комбинираното дружество, в сравнение с нейните конкуренти. Съгласно съответното условие в рамковото споразумение BIC може да избира свободно кои активи да бъдат преместени и тези активи нито ще се оценят на пазарна стойност, нито държавата ще получи възстановяване на разходите за тях. Напротив, доколкото този вариант намалява RWA на BPN, резултатът от него ще е повишаване на капиталовия коефициент на банката и следователно на нейната способност да отпуска нови заеми и да бъде активна на пазара. След продажбата това предимство ще бъде пренесено върху комбинираното дружество.
(140)
Възнаграждението от страна на държавата на разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка премахва разход, който при обичайни обстоятелства трябва да се понесе от BPN и следователно ѝ предоставя предимство.
(141)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(142)
Мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо конкурентните банки като не изискват от нея да намали задлъжнялостта си за разлика от останалите конкуренти и като позволяват на BPN и на комбинираното дружество да отпускат повече кредит на икономиката.
(143)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(144)
Прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви (включително депозити) от счетоводния баланс на BPN в ДСП преди продажбата представлява държавна помощ.
(145)
BIC има правото да продаде обратно в рамките на […] месеца необслужвани кредити за най-малко […] дни (до максимално […] % от номиналната стойност на общия кредитен портфейл, подбрани от BIC след компенсация със съществуващи депозити) и за сума, която надвишава равнището на обезпечение ([…] млн. EUR).
(146)
Правото на BIC да премества допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс след продажбата се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи.
(147)
Комисията смята, че възможността за преместване на необслужвани кредити след продажбата позволява на BPN и на комбинираното дружество да разширят дейността си и да предоставят повече кредит в икономически условия, при които останалите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намаляват задлъжнялостта си. В действителност, ако се запази същото равнище на собствен капитал, коефициентът на капитал на банката ще се повиши чрез преместването на необслужваните кредити и намаляването на RWA. Следователно нейната способност да отпуска нови кредити и да бъде активна на пазара ще се увеличи.
(148)
Комбинираното дружество ще има предимство също пред конкурентите, които са изправени пред обезценки на по-нискокачествени активи, които те трябва да поемат, като по този начин се ограничава наличният за тях капитал за ново кредитиране. За разлика от тях комбинираното дружество няма да е с намалена капиталова база поради такива обезценки и поради намаляването на кредитния му портфейл.
(149)
В допълнение, вариантът BIC да върне необслужвани кредити на държавата до не по-късно от […] след датата на продажбата може да промени RWA на банката и да доведе до по-висок основен капитал от първи ред, отколкото равнището от [10 - 18] %, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Комисията отбелязва ангажимента на Португалия в това отношение, че ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заемите на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, тя ще изплати на държавата капитала, свързан с онези заеми в размер на [10 - 18] % от претеглените спрямо риска активи от заема и в допълнение ще прехвърли необслужвани кредити и ще изплати капитала, свързан с онези заеми към държавата, едва след като е изчерпала изцяло резервите, налични на датата на продажбата в счетоводните документи на BPN.
(150)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на един субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(151)
Мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, тъй като поставя BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като не изисква от нея да намали задлъжнялостта си и по този начин позволява на BPN и на комбинираното дружество да предоставят повече кредит в икономиката.
(152)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
Мярката може да позволи на BPN и на комбинираното дружество при липсата на ангажимент за обратно изплащане на капитала, свързан със заемите, да измени със задна дата RWA на банката след продажбата. Това ще има за резултат по-висока пропорционална капитализация на банката. По този начин тя предоставя предимство на банката и нарушава конкуренцията с останалите конкуренти. Мярката представлява държавна помощ.
(154)
Прехвърлянето на рискове от съдебни спорове на BPN към държавата представлява задължение, което се поема от държавата.
(155)
Като поема задължение от BPN, държавата предоставя предимство на BPN и на комбинираното дружество спрямо техните конкуренти, които трябва да понасят равностойни задължения в собствените си счетоводни баланси.
(156)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(157)
Мярката предоставя капиталово облекчение на BPN и на комбинираното дружество, когато не съществуват алтернативи на пазара и останалите конкуренти трябва да поемат такива задължения в счетоводните си баланси.
(158)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Мярката предоставя мярка за капиталово облекчение и представлява държавна помощ.
(160)
Предоставянето на линия за финансиране в размер на [150-350] млн. EUR след продажбата и поддържането на кредитна линия на търговска ценна книга в размер на [150-500] млн. EUR от CGD в полза на BPN след продажбата трябва да се припише на държавата, като се вземат предвид конкретните обстоятелства, при които това е осъществено.
(161)
Първо, CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на нейния управителен съвет. Както е отбелязано в параграф (100), CGD е определена от закона, за да управлява BPN и също да получава държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в условията на национализацията „замествайки държавата“. Тази гаранция продължава да се прилага за кредитната линия в размер на [150-500] млн. EUR.
(162)
Второ, решенията да предостави линия за финансиране и кредитна линия не са взети независимо от CGD, а са част от условията за продажбата, договорени между BIC и португалските органи.
(163)
Предоставянето от страна на CGD на линия за финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането от CGD на кредитна линия на търговската ценна книга от [150-500] млн. EUR след продажбата следователно се приписват пряко на държавата членка.
(164)
Мерките позволяват на BPN и на комбинираното дружество да имат лесен и евтин достъп до ликвидност.
(165)
По отношение на кредитната линия в размер на [200-400] млн. EUR, предоставена от CGD на BIC, Комисията отбелязва, че тя ще предостави защитен буфер за позицията за финансиране на комбинираното дружество, ако след продажбата има изтегляния на депозити. CGD не предоставя такава кредитна линия на друг субект, освен на комбинираното дружество. Следователно кредитната линия представлява икономическо предимство за комбинираното дружество.
(166)
Поддържането на кредитна линия с държавна гаранция от [150-500] млн. EUR до […] за съществуващата програма за търговска ценна книга също предоставя на BPN и на комбинираното дружество предимство пред нейните конкуренти от гледна точка на достъпа до ликвидност.
(167)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на един конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(168)
Предимството, предоставено на BPN и на комбинираното дружество след продажбата, нарушава конкуренцията, още повече предвид високите разходи на заемите на финансовите пазари в момента.
(169)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(170)
Предоставянето от страна на CGD на линия з финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговска ценна книга от [150-500] млн. EUR в полза на BPN представляват държавна помощ.
6.1.1.4 Възможна помощ за купувача
(171)
Съгласно точка 49 от съобщението относно банките, с цел да се гарантира, че не се предоставя никаква помощ на купувача на финансова институция, продавана от държавата, е важно да се спазват някои изисквания, по-конкретно: процесът на продажбата е открит, прозрачен, недискриминаторен и безусловен, продажбата се осъществява при пазарни условия и държавата повишава до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(172)
По отношение на първото изискване, въпреки че процесът на продажба започна като открита и безусловна тръжна процедура, обвързващата оферта, представена от BIC, не беше окончателна от гледна точка на материалните аспекти на предложената транзакция, включително окончателния размер на активите и пасивите на BPN, които BIC възнамеряваше да придобие, и точния брой клонове и служители, които ще бъдат поети. Всички тези аспекти са обсъдени по време на последващи двустранни преговори между португалските органи и BIC и завършени в рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. Дори рамковото споразумение не е окончателно по отношение на точния размер на придобиваната банка. По-конкретно, то не определя активите и пасивите, които BIC ще поеме, въпреки ясното уточняване, че в момента на продажбата BPN ще притежава собствен капитал в размер на [200-400] млн. EUR. С други думи, нито в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., нито в рамковото споразумение не се посочва ясно какво купува BIC, но и в двете е определена точна цена за това.
(173)
В тази връзка е важно да се отбележи, че рамковото споразумение следва да не се отклонява от условията в обвързващата оферта на BIC от 20 юли 2011 г. като предоставя допълнителни предимства на BIC и/или на комбинираното дружество. Наистина предвид много неопределените условия в обвързващата оферта от 20 юли 2011 г., BIC би могла да получи допълнителни отстъпки от държавата, например като намали обема на активите и пасивите, които в действителност придобива. Такива допълнителни отстъпки ще доведат до по-висок коефициент на основния капитал от първи ред, отколкото е посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., без да се нарушат условията на процеса на продажба.
(174)
Следователно Комисията приветства ангажимента на Португалия да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основен капитал от първи ред няма да бъде неправомерно увеличено след продажбата.
(175)
Както е посочено в раздел 6.1.1.3, всички мерки, свързани с продажбата на BIC, включват държавни ресурси.
(176)
При липсата на определяне на основния капитал от първи ред на BPN в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. или в рамковото споразумение (и двете посочват само абсолютната сума на капитала, който трябва да са намира в BPN в момента на продажбата, без да се вземат предвид RWA на банката или правото на BIC да избира активи и пасиви, които да се прехвърлят в ДСП преди продажбата), Комисията отбелязва, че е възможно в крайна сметка BPN да разполага с коефициент на основния капитал от първи ред, който надвишава посоченото в офертата. Според информацията, подадена от португалските органи, [10-18] % от основния капитал от първи ред е равнището на капитала, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.
(177)
Комисията отбелязва обаче, че Португалия се е ангажирала да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Това ще позволи на държавата да повиши до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви. Ангажиментът е необходим, за да се гарантира, че не се предоставя предимство на BIC.
(178)
Освен това, като упражнява правото да прехвърли на държавата още необслужвани кредити след продажбата, BIC може да намали допълнително обема на банката, като по този начин повиши коефициента на основен капитал от първи ред за комбинираното дружество до по-високо равнище, отколкото това, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Това може да предостави допълнително предимство на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити, които ще върне на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основния капитал от първи ред няма да се повиши допълнително след продажбата. Този допълнителен ангажимент е необходим, за да се избегне предоставянето на предимство на BIC.
(179)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект, а именно BIC, и непряко на комбинираното дружество.
(180)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(181)
Предвид ангажиментите, поети от Португалия, Комисията може да направи заключението, че окончателните резултати от процеса, включително елементите, договорени в BIC в рамковото споразумение, не биха изменили изхода на тръжната процедура и на BIC не е предоставено никакво предимство по време на процеса на продажбата.
6.1.2 Количествена оценка на помощта
(182)
BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическите дейности на BPN, са се възползвали от няколко мерки за държавна помощ, както е обобщено по-долу:
Таблица 1
Мерки за помощ, предоставени на BPN и на комбинираното дружество
Описание
Размер в млн. евро
a)
Заеми, предоставени от BPN преди национализацията
315
б)
Прехвърляне на активи на стойност 3,9 млрд. EUR в ДСП преди тръжния процес
Между 1 800 и 4 000
в)
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.
600
г.
Линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN (към декември 2011 г.),
[150-500]
от които - обезпечени с изрична държавна гаранция
[200-400]
д) Линии за финансиране, поискани от BIC за комбинираното дружество
от които - за поддържане на съществуващата програма за търговска ценна книга
400
от които - за нова линия за финансиране
300
(183)
Първо трябва да се отбележи, че не всички от тези мерки за помощ трябва да се смятат за кумулативни, тъй като според португалските органи някои мерки са заместили други (например първоначалните заеми, отпуснати от CGD преди национализацията, са заместени от търговската ценна книга, емитирана от BPN след национализацията).
(184)
Мерки б) и в) включват или вливания на капитал, или са еквивалентни на вливания на капитал. Те възлизат най-малко на 3 млрд. EUR или около 50 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. В допълнение, общият размер на държавните гаранции върху програмата за търговска ценна книга, предоставени от Португалия в полза на BPN от национализацията насам, възлиза на 5 млрд. EUR, от които 4,5 млрд. EUR са използвани към 31 декември 2011 г.
(185)
В допълнение, съществува правото на BIC да прехвърля депозити с цена над […] bps или да поиска държавата да възстанови разликата, като разходите по приблизителна оценка на Португалия възлизат на около […] EUR. Накрая, прехвърлянето на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове, и прехвърлянето в контекста на продажбата на допълнителни активи и пасиви, в това число необслужвани кредити, от счетоводния баланс на BPN в ДСП, включват допълнителна помощ, която Португалия смята за количествено неизмерима.
6.2 Съвместимост на различните мерки за помощ: прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(186)
Член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз оправомощява Комисията да обяви помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(187)
Комисията отчита, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на държава членка и че мерки за подкрепа на банките може да бъдат подходящи за уреждането на тези затруднения. Този анализ е потвърден в съобщението относно банките, съобщението относно рекапитализацията (42), съобщението относно обезценените активи (43) (СОА) и съобщението относно преструктурирането (44). Комисията продължава да е на мнение, че държавна помощ може да бъде одобрена по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора с оглед на нова поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди мнението си като прие съобщението за удължаване от 2011 г., с което се удължава след 31 декември 2011 г. прилагането на правилата за държавни помощи за подкрепата на мерки в полза на банки в контекста на финансовата криза (45).
(188)
Португалия конкретно беше сериозно засегната от финансовата и икономическа криза. Ефектите от нея бяха потвърдени в различни решения на Комисията (46), в които се одобряват мерките, взети от португалските органи за преодоляване на финансовата криза. В допълнение, следва да се вземе предвид изпълненото с предизвикателства икономическо и финансово положение, довело до официално искане за международна помощ от страна на Португалия на 7 април 2011 г., след което на 17 май 2011 г. беше подписан МР.
(189)
Комисията смята, че нерегулираната неплатежоспособност на BPN ще доведе до сериозни последици за португалската икономика. Следователно тези мерки могат да се оценяват съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
6.3. Съвместимост съгласно съобщението относно преструктурирането
(190)
В съобщението относно преструктурирането се посочват правилата за държавна помощ, приложими за преструктурирането на финансовите институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, за да отговаря на условията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора, преструктурирането на финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да:
i)
води до възстановяване на жизнеспособността на банката;
ii)
включва достатъчно собствено участие от страна на бенефициера (споделяне на тежестта)
iii)
съдържа достатъчни мерки, които да ограничават нарушаването на конкуренцията.
6.3.1 Жизнеспособност
(191)
В точки 9 и 10 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че държавата членка следва да представи широкообхватен и подробен план за преструктуриране, който да съдържа пълна информация за бизнес модела. В плана следва да се посочват и причините за затрудненията на финансовата институция и алтернативи на предложения план за преструктуриране.
(192)
В плана за преструктуриране следва да се демонстрира, че стратегията на банката е основана на съгласувана концепция и да се покаже, че банката е възстановила своята жизнеспособност в дългосрочен план без да разчита на държавна подкрепа.
(193)
В точка 17 от съобщението относно преструктурирането се потвърждава, че продажба на (част от) финансовата институция на трета страна може да спомогне за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност. В настоящия случай Комисията отбелязва, че португалските органи са избрали да продадат BPN чрез тръжен процес. В резултат от това стопанската дейност на банкиране ще бъде продадена на BIC след някои корекции и избраните активи ще бъдат прехвърлени в ДСП, като целта е те да бъдат ликвидирани с течение на времето. Следователно Комисията трябва да оцени дали стопанската дейност на банкиране на BPN, която ще бъде част от стопанската дейност на купувача (комбинираното дружество), ще бъде жизнеспособна.
(194)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията посочи, че не е получила бизнес план, който ефективно да покаже жизнеспособността на BPN като интегриран субект с BIC и поради тази причина не успя да направи заключение по този въпрос. Португалия представи подробен бизнес план за BPN, интегрирана с BIC, под формата на плана за преструктуриране от януари 2012 г. (включително допълнителната информация относно стопанската дейност и жизнеспособността, предоставена на 3 февруари 2012 г.).
(195)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. частта от BPN, която се продава на BIC, има значително по-малък счетоводен баланс от около […] млрд. EUR в сравнение с баланса на BPN в момента на национализацията.
(196)
Заедно с активите на BIC комбинираното дружество ще има активи общо от около […] млрд. EUR.
(197)
Счетоводният баланс на BPN в момента на продажбата на BIC съдържа само по-жизнеспособните дейности и най-добрите активи на банката. По-конкретно, кредитният портфейл, прехвърлен на BIC, е изчистен и повечето от неликвидните активи са прехвърлени в ДСП.
(198)
Пасивите на BPN се състоят основно от депозити на дребно на обща стойност от 1 669 млн. EUR и подчинени дългове в размер общо на 246 млн. EUR.
Таблица 2
BPN след продажбата и след вливането на капитал (Pro forma) (47)
(млн. EUR)
Пари в брой, централни банки и кредитни институции
[…]
Нетни кредити за клиенти
[…]
Други активи
[…]
ОБЩО АКТИВИ
[…]
Депозити
[…]
Други пасиви
[…]
Подчинен дълг
[…]
ОБЩО ПАСИВИ
[…]
Собствен капитал
[…]
ОБЩО ПАСИВИ И КАПИТАЛ
[…]
(199)
Мерките за преструктуриране, които вече са започнати от временните администратори, ще бъдат продължени от BIC, като се премахнат конкретните причини за проблемите на BPN.
(200)
Както е посочено в параграф (24) по-горе, ръководството е изцяло сменено. Като се вземат предвид конкретните обстоятелства, довели до национализацията на BPN, и по-специално множеството предполагаеми случаи на измами, извършени от предишното ръководство на банката, са заведени редица съдебни дела (48) от новото ръководство с цел защитаване на интересите на банката. Процедурите за оценка на риска на банката са изцяло преработени, за да се приложат най-добрите практики.
(201)
Новите администратори на BPN се съсредоточиха върху оптимизирането на структурата на разходите и приеха известен брой инициативи, за да намалят оперативните разходи. Между декември 2008 г. и декември 2010 г. оперативните разходи са намалени с около […] млн. EUR, а разходите за персонал - с около […] млн. EUR.
(202)
Според плана за преструктуриране от януари 2012 г. стратегията на BIC е да се съсредоточи върху основната стопанска дейност на дребно и да се използва мрежата на BPN, за да стане основната банка, която подкрепя търговията и финансовите транзакции между Португалия и Ангола.
(203)
Този план се основава на разумни основни макроикономически предвиждания като се взема предвид настоящата ситуация на пазарите в Португалия, като икономическата прогноза е за рецесия до 2014 г.
(204)
Финансовите очаквания показват, че в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) комбинираното дружество най-вероятно, дори и при кризисен сценарий, ще може да покрие разходите си и да осъществи ВСК от около [1-10] %.
(205)
Очакваната първоначална капиталова база ще бъде доста над минималните изисквания за капитал с коефициент на основния капитал от първи ред от около [10-18] % благодарение на вливането на капитал от държавата.
(206)
Като резултат от значителното вливане на капитал от държавата, очакваните коефициенти за капитала на банката по време и в края на периода на преструктуриране най-вероятно ще останат над минималните изисквания и по този начин ще предпазят платежоспособността на банката. Според бизнес плана, предоставен от Португалия и отразен в плана за преструктуриране от януари 2012 г., при базов сценарий основният капитал от първи ред в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) ще бъде [8-12] %, малко над минималните регулаторни изискания от 10 %, установени от BdP към декември 2012 г (49)., а при кризисен сценарий точно под тях ([7-11] %), както е посочено в графика 1 към параграф (207).
(207)
Очаква се това развитие да се дължи основно на необходимостта да се приложи бизнес планът, заложен в плана за преструктуриране от януари 2012 г. като се предостави по-голям обем кредит на икономиката и на въздействието на отрицателните резултати през първите години от плана за преструктуриране. Отрицателните резултати ще се дължат основно на все още високите разходи в структурата на банката в сравнение с обема стопанска дейност в комбинация с разходите за преструктурирането, което BIC ще предприеме.
Графика 1
Очаквания за комбинираното дружество BPN/BIC при базов сценарий, 2012 - 2016 г.
[…]
(208)
По отношение на ликвидността бизнес планът разчита основно на депозити с очакван растеж на депозитите от около [1-10] % годишно. Комисията смята, че стабилното финансиране на комбинираното дружество чрез депозити е важен елемент от плана за преструктуриране. Предвид малкия размер на комбинираното дружество и неговия потенциал за растеж, очакванията за развитие на депозитите са правдоподобни.
(209)
В същото време Комисията смята, че за да гарантира жизнеспособността на комбинираното дружество, следва да няма стимули за заменяне на депозитите с финансиране на едро. В този смисъл е важно възнаграждението за линията за финансиране, поискано от BIC за компенсиране на възможно изтегляне на депозити, да бъде увеличено най-малко до Euribor +[…] bps. Ангажиментът на Португалия в това отношение е необходим, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар, като се отчете факта, че […] притежава значителна сума депозити, които в момента се възнаграждават над Euribor +[…] bps, равнище, на което BIC може да реши да запази тези депозити. Ако възнаграждението по новата кредитна линия не е определено на равнище, което стимулира BIC да запази равнището на депозити в съответствие с предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г., може да се наложи BIC да замени депозитите с по-евтино финансиране от CGD. Такова заменяне може да подобри краткосрочната рентабилност на комбинираното дружество, но в същото време ще накърни перспективата му за жизнеспособност.
(210)
В това отношение е важно също да се отбележи, че при Euribor +[…] bps все още се предоставя кредитната линия при по-благоприятни условия, отколкото е вероятно BIC да получи на пазара. Въпреки че на Комисията не е предоставен сравним целеви показател за подобни транзакции на пазара, Комисията отбелязва, че е малко вероятно кредитна линия с такава продължителност и размер да е налична на пазара, дори и при по-високи лихви. В допълнение, Комисията смята, че е полезно възнаграждението на кредити, предоставени от CGD […], да е определено на Euribor […] месеца +[…] bps.
(211)
Въз основа на предходното, съмненията на Комисията във връзка с жизнеспособността на BPN намаляха.
6.3.2 Ограничена до минимум помощ и споделяне на тежестта
(212)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че е необходим адекватен принос от страна на бенефициера за ограничаване на помощта до минимум и за справяне с нарушаването на конкуренцията и моралния риск. За тази цел; а) следва да се ограничат разходите за преструктуриране и размера на помощта и б) е необходим значителен собствен принос.
(213)
Принципите за собствен принос на банката бенефициер в етапа на преструктуриране са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането. В него се изисква i) помощта за преструктуриране да бъде ограничена до минималното равнище за покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността; ii) банката бенефициер следва да използва във възможно най-голяма степен собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи и iii) разходите, свързани с преструктурирането, да се поемат в достатъчна степен и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавните намеси. Целта на споделянето на тежестта е двустранна: ограничаване на нарушаването на конкуренцията и смекчаване на моралния риск (50).
(214)
План за преструктуриране следва ясно да показва, че помощта се задържа на минималното необходимо равнище. Разходите, свързани с преструктурирането, следва да се поемат не само от държавата, но и в максимална степен от тези, които са инвестирали в банката. С други думи, банката и нейните притежатели на капитал следва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен със собствени ресурси. Помощта за преструктуриране следва да се ограничава до поемане на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността. Следователно едно предприятие не може да се ползва от публични ресурси, които могат да се използват за финансиране на дейности, които нарушават пазара и не са свързани с процеса на преструктуриране, като например придобиванията (51).
(215)
По отношение на ограничаването на помощта до минимум в точка 23 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че помощта за преструктуриране следва да се ограничи до покриване на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(216)
За тази цел Комисията трябва да оцени: първо, твърдението на португалските органи, че разходите, свързани с продажбата на BPN на BIC, са по-ниски от разходите, които Португалия би осъществила, ако BPN е ликвидирана; и второ, дали помощта, предоставена за преструктурирането на BPN, е запазена до необходимия минимум.
(217)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията постави под въпрос няколко аспекта от количественото сравнение между двата сценария, предоставени от Португалия по това време.
(218)
В плана за преструктуриране от януари 2012 г. Португалия предостави актуализирано сравнение на двата сценария и измени първоначалните допускания във връзка с основните опасения, изразени от Комисията в решението от 24 октомври 2011 г., по отношение на разходите в случай на организирана ликвидация. По-конкретно Португалия разгледа процентното намаление на кредитите и третирането на притежателите на подчинени облигации.
(219)
По-конкретно Португалия предостави допълнителна информация и алтернативен целеви показател по отношение на допускането във връзка с процентното намаление до счетоводна стойност от 30-50 % върху продажбата на кредити. Португалия предостави също окончателни цифри относно кредитите, които BIC в крайна сметка ще поеме и чиито размер не беше известен в момента на първоначалното сравнение на 17 февруари 2012 г. Тя също извади от сценария за организирана ликвидация разходите, свързани с възстановяването на разходи на някои притежатели на подчинени облигации, както е посочено в параграф (221).
(220)
Комисията смята, че когато се вземе предвид настоящото икономическо положение и значителното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, прилагането на процентно намаление върху продажбата на кредитен портфейл е оправдано. Също така, ако кредитите трябва да се запазят до достигане на падеж, държавата ще трябва да понесе финансови разходи, както и кредитния риск до падежа. Следователно Комисията приема по-ниската предварителна оценка за процентно намаление, предоставена от Португалия, т.е. процентно намаление от [20-50] %.
(221)
По отношение на притежателите на подчинени облигации Комисията отчита, че общата сума от 245 млн. EUR се състои от множество емисии. Това е възможно […]. Португалия съобщи, че след правната оценка на условията на всяка емисия, […].
(222)
Таблица 3 предоставя преглед на предварителната оценка на входящите/ изходящите потоци, като се отчетат преразгледаните допускания, споменати в параграфи (219)-(221) по-горе. Тази предварителна оценка отчита само пределните разходи, свързани с двата сценария (а не вече осъществените разходи) и се основава на счетоводния баланс на BPN в момента на продажбата на BIC (52).
Таблица 3
Сравнение на сценариите за продажба на BIC и организирана ликвидация (данни в млн. EUR)
Продажба на BIC
Ликвидация
ИЗХОДЯЩИ ПОТОЦИ
1
Плащане на финансирането на кредитни институции
[…] (53)
2
Плащане на депозити от клиенти
[…]
3
Увеличение на капитала
[…]
4
Притежатели на подчинени облигации без постоянна емисия - подлежи на потвърждение
[…]
Общо изходящи потоци
[…]
[…]
Продажба на BIC
Ликвидация
ВХОДЯЩИ ПОТОЦИ
5
Продажба на клиентски кредити (нетно 2 114 млн. EUR от процентно намаление 30 %)
[…]
6
Възстановяване на пари в брой и заеми на кредитни институции
[…] (54)
7
Цена на продажбата на BPN
[…]
8
Премия от продажбата на депозити - 2 % от салдото на депозити
[…]
Общо входящи потоци
[…]
ПРОГНОЗИРАНА РАЗЛИКА
[…]
[…]
(223)
Като цяло вариантите за организирана ликвидация, в които държавата ще плати всички депозити (освен онези на подчинените кредитори, притежаващи вечни облигации) и в които държавата ще плати цялата експозиция на кредитни институции, ще бъдат по-скъпоструващи, отколкото продажбата на BIC.
(224)
Комисията признава несигурността, свързана с известен брой предположения, именно възможността да се възстановят кредити, прехвърлени на BIC. Също така следва да се отчете фактът, че организираната ликвидация е можела да има отрицателен ефект на разпространение върху доверието в целия банков сектор и държавния рейтинг на държавата членка.
(225)
Въз основа на наличната информация Комисията стига до заключението, че варианта на преструктуриране на банката, т.е. продажбата на BIC, допринася за ограничаването на размера на помощта до минимум.
(226)
BPN е получила помощ в значим размер преди и след национализацията, както е посочено в параграфи (182)-(185). Помощта е била необходима за поддържането на дейността на банката през периода, необходим за осъществяване на избраното преструктуриране, което е продажба на нейните жизнеспособни части на BIC и ликвидация на лошите активи с течение на времето. Като резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност по търговско банкиране, която ще бъде поета от BIC, има счетоводен баланс от по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди нейната национализация. В пазарните условия в дадения момент тези мерки (и конкретно отделянето на нетърговските банкови активи в ДСП) са пряко свързани с жизнеспособността на банката, която остава на пазара. Бизнесът и дейностите, различни от търговско банкиране, са прехвърлени в ДСП, за да бъдат ликвидирани с течение на времето. Комисията признава, че значителните закъснения в осъществяването на преструктурирането на BPN са свързани с изключителните обстоятелства, засегнали португалската икономика и довели до подписването на МР от 17 май 2011 г.
(227)
Както бе посочено от Комисията в решението ѝ от 24 октомври 2011 г., в допълнение към мерките, предоставени на BPN преди нейната продажба, BIC иска допълнителни мерки, които са посочени в параграф (56).
(228)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията повдигна въпроса дали вливането на капитал, поискано от BIC, е минималната сума, необходима за гарантиране на жизнеспособност. Като се вземат предвид корекциите в счетоводния баланс, поискани от BIC в офертата ѝ от 20 юли 2011 г., и финансовите отчети на BPN от юни 2011 г., Португалия прецени, че равнище на капитала от [200-400] млн. EUR представлява коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %.
(229)
Португалия твърди, че това равнище на капитала е резултат от тръжния процес, като се вземе предвид също цената, която BIC ще заплати на държавата (40 млн. EUR). То се оправдава от разходите по преориентирането на банката върху основната ѝ стопанска дейност и необходимостта да се поддържа достатъчно ниво на защита с допълнителен капитал. Португалия смята, че тази защита е подходяща за поддържането на достатъчно равнище на собствения капитал, особено в първите години на интеграцията, когато се отчита отрицателната репутация на BPN и трудното икономическо положение на Португалия.
(230)
Следва да се отбележи, че съгласно плана за преструктуриране от януари 2011 г. се очаква коефициентът на капитала да достигне [8-12] % в края на четвъртата година след продажбата и при кризисния сценарий да достигне [7-11] % (малко по-ниско от минимума от 10 %, изискван от закона в Португалия).
(231)
Следователно Комисията може да направи заключение, че равнището на капитала, равняващо се на коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, е резултат от тръжния процес и е необходимо, за да се гарантира жизнеспособността на банката, въз основа на плана за преструктуриране от януари 2012 г.
(232)
Комисията също оценява положително факта, че рамковото споразумение с BIC включва ангажимент от страна на BIC да не изплаща дивиденти или други еквивалентни ползи на акционерите във връзка с BPN за период от пет години. Целта на този ангажимент е да се гарантира, че капиталът, влят в BPN, няма веднага да излезе от банката във вид на средства, изплатени на акционерите.
(233)
При все това, окончателните активи, които в крайна сметка ще се поемат от BIC, се различават от офертата на BIC от 20 юли 2011 г. и BIC също запазва правото да върне кредити, които са необслужвани. Следователно Комисията смята, че за да се поддържа помощта на минимално равнище, всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на кредити на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала в размер на [10-18] % от намаляването на RWA. Намаляването на капитала може да е под формата на процентно намаление на счетоводната стойност на кредитите, върнати на държавата.
(234)
Комисията отбелязва, че BIC е предложила комбинираното дружество да запази коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] % в случай, че трябва да върне необслужвани кредити, като се пуснат нови кредити в икономиката. Комисията смята, че такава мярка не би ограничила помощта до минимум поради следните причини. Първо, коефициентът на собствения капитал на BIC преди продажбата ще бъде по-нисък от [10-18] % на датата на продажбата. Следователно веднага след като BPN се е сляла с BIC, равнището на основния капитал от първи ред незабавно ще се понижи (както е отразено в плана за преструктуриране от януари 2012 г.). На тази база, ако комбинираното дружество трябва да запази коефициента си на основен капитал от първи ред на [10-18] % след сливането, неговата капитализация ще бъде по-голяма от предвидената от самата BIC. Второ, в плана за преструктуриране от януари 2012 г. вече е отчетено ново кредитиране в икономиката и поради тази причина (изключително високото) равнище на основния капитал от първи ред на BPN от [10-18] % в момента на продажбата се смята за достатъчно. Следователно не е необходимо да се отделя дори още повече капитал от предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г. за производството на нови кредити. В това отношение Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да надвиши [10-18] % и че ако необслужвани кредити са прехвърлени на държавата или всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, всеки капитал, свързан с тези кредити в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи на кредитите.
(235)
В допълнение, в съобщението относно преструктурирането се посочва, че е нужна забрана за придобиване, за да се запази ограничаването на помощта до необходимия минимум. В точка 23 от съобщението относно преструктурирането се споменава изрично, че „не трябва да се предоставят на предприятието публични средства, които биха могли да бъдат използвани за финансиране на дейности, нарушаващи пазара и несвързани с процеса на преструктуриране. Например, придобиване на дялове в други предприятия или нови инвестиции не може да бъде финансирано чрез държавна помощ, освен ако не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието“.
(236)
Комисията отбелязва, че още в плана за преструктуриране от януари 2012 г. бе посочено, че комбинираното дружество ще стане жизнеспособен субект и следва да осъществява възвращаемост на собствения капитал (ВСК), и дори се очаква да осъществява печалби. Тази възвръщаемост на собствения капитал не зависи от придобивания. Напротив, Комисията смята, че забрана за придобиване ще гарантира, че смятаният за необходим капитал за преструктурирането остава в банката, като подпомага връщането на жизнеспособността. В това отношение Комисията смята, че ангажиментът на Португалия да приложи забрана за придобиване е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(237)
По отношение на собствения принос в съобщението относно преструктурирането се изисква разходите за преструктурирането да се поемат не само от държавата, но и от предишните инвеститори и бивши акционери в банката. Това изискване гарантира, че оздравените банки носят адекватна отговорност за последствията от предишното си поведение и за да се създадат подходящи стимули за бъдещото им поведение.
(238)
В настоящия случай Комисията оценява положително факта, че акционерите са загубили дела си в банката без никакви компенсации. По този начин те вземат адекватно участие в споделянето на тежестта за банка, чиято стойност е отрицателна съгласно оценката на две независими дружества, определени от Португалия. Тя също така смята за положителен факта, че управителният съвет на BPN е сменен и заменен в условията на процеса на национализацията.
(239)
При все това, Комисията отбелязва, че притежателите на подчинени облигации, които притежават сума от 245 млн. EUR, ще останат в банката, която се приватизира, и могат да продължат да получават купони.
(240)
Както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането, „банките не следва да използват държавна помощ за възнаграждаване на собствените си средства (собствен капитал и подчинен дълг), когато тези дейности не генерират достатъчни печалби“.
(241)
По отношение на периода, през който BPN е била в преструктуриране, BPN не се е съобразила с политиката на Комисията във връзка с хибридните инструменти, както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането. В нея Комисията уточнява, че в контекста на преструктуриране приспадането на загуби по усмотрение на банките бенефициери (например чрез освобождаване на резерви или намаляване на собствения капитал), за да се гарантира изплащането на дивиденти и купони върху оставащия подчинен дълг, по принцип е несъвместимо с целта за споделяне на тежестта. Комисията отбелязва, че плащането на купони не е било съобразно този принципи и следва да се компенсира чрез по-задълбочено преструктуриране (55).
(242)
Комисията смята, че широкообхватното преструктуриране на банката може да е достатъчно, за да се компенсира за липсата на споделяне на отговорност.
(243)
При все това, след като банката се продава сега, е необходима забрана за опции за покупка до 31 декември 2016 г., за да предостави минимално равнище на споделяне на тежестта от притежателите на капитала на банката.
(244)
В това отношение Комисията разглежда ангажимента, поет от Португалия, че за да допринесат за процеса на преструктуриране на BPN, Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права за опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажбата.
(245)
Комисията отбелязва, че възнаграждението за всяка от мерките, изброени в параграфи (182)-(185) по-горе, и по-конкретно гаранциите, вливането на капитал и прехвърлянето на активи в ДСП, не е в съответствие със свързаните с тях съобщения на Комисията.
(246)
Държавните гаранции са били на цена от 20 bps, много под равнището, в резултат от прилагането на правилата на Комисията относно възнаграждението на държавни гаранции върху задължения, емитирани от финансови институции.
(247)
Вливането на капитал в BPN в размер на 600 млн. EUR от февруари 2012 г. очевидно не носи възнаграждение, което да е в съответствие със съобщението относно рекапитализацията. Португалските органи не очакват възнаграждение за влетия капитал. Всъщност капиталът е влят с цел да се осъществи продажбата на банката на отрицателна цена.
(248)
По отношение на прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност, въпреки че Комисията признава от теоретична гледна точка, че прехвърлянето на активи в трите ДСП е с цел да се защити жизнеспособността на BPN и да се позволи нейната продажба, прехвърлянето на счетоводна стойност води до помощ, която не е в съответствие с основните изисквания на СОА. По-конкретно се разглеждат прехвърлянето на счетоводна стойност, доста над реалната икономическа стойност и липсата на възнаграждение за държавата. СОА признава, че задълбочено преструктуриране може да компенсира възможните несъответствия с основните критерии в съобщението, включително тези за ценообразуването. Наличието на задълбочено преструктуриране на BPN е елемент, чрез който Комисията може да сметне мярката за съвместима със съобщението относно обезценените активи. По този начин прехвърлянето на активи в ДСП може да се оценява заедно с останалите мерки в полза на BPN и като част от широкообхватното преструктуриране.
(249)
В точка 25 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че всяка дерогация от адекватно споделяне на тежестта ex ante, която от съображения за финансова стабилност може да се предостави през оздравителната фаза, трябва да бъде компенсирана чрез допълнителен принос на по-късен етап от преструктурирането, например под формата на клаузи за дължими възстановявания и/или чрез по-задълбочено преструктуриране, включващо допълнителни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
(250)
Комисията смята, че преструктурирането на BPN е достатъчно широкообхватно. Тя отбелязва първо, че банката е малка. В резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност на търговско банкиране, която ще се поеме от BIC, има счетоводен баланс по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. Стопански дейности и дейности, различни от търговското банкиране, са били преустановени завинаги.
(251)
Следователно Комисията може да направи заключение, че споделянето на тежестта е адекватно в светлината на задълбоченото преструктуриране на BPN.
6.3.3 Мерки за ограничаване на нарушенията в конкуренцията
(252)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията в конкуренцията в съобщението относно преструктурирането се предвижда, че естеството и формата на тези мерки ще зависят от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, както и от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.
(253)
Въпреки че размерът на помощта, получена от BPN, е значителен, следва да се отчете ограниченият размер на BPN. Както е посочено в точка 32 от съобщението относно преструктурирането, Комисията ще анализира възможните ефекти от помощта върху пазарите, на които банката бенефициер извършва дейност след преструктуриране. Най-напред ще бъдат проучени размерът и относителното значение на банката на нейния пазар, след като тя възвърне жизнеспособността си.
(254)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че BPN няма да продължи да бъде същият икономически субект както преди държавната намеса (56). Тя е преминала през национализация и сериозно задълбочено преструктуриране. В резултат от това на пазара ще се конкурира много по-малка банка.
(255)
BPN е седмата най-голяма финансова институция в Португалия по счетоводен баланс в края на 2008 г. След национализацията ѝ тя е с намален размер на капитала, по-конкретно в резултат от изтегляне на депозити. Тя заема 12-то място към средата на 2011 г. с пазарен дял за депозити и кредити от по-малко от 1 %. Депозитите и кредитите са били намалени почти наполовина през периода 2008-2011 г.
(256)
В становищата си по решението от 24 октомври 2011 г. Португалия посочи първо, че вече преди национализацията BPN е имала пазарен дял от около [1-2] %. Второ, след национализацията BPN претърпява значително преструктуриране и размерът на капитала ѝ продължава да намалява. Трето, дори след интегрирането с BIC новият интегриран субект ще има по-малко от [ 1] % пазарен дял в Португалия, тъй като пазарният дял на BPN в момента е около [ 1] % за кредити на клиенти и депозити, а пазарните дялове на BIC са около [ 1] % за заеми и [ 1] % за депозити.
(257)
Комисията отбелязва също, че продажбата на банковата дейност посредством тръжна процедура е дала възможност на конкурентите да придобият марката и стопанската дейност на BPN, като по този начин се ограничават нарушенията в конкуренцията.
(258)
Комисията също има положително мнение относно политиката за дивиденти, както е описана в параграф (56), точка xiii.
(259)
В допълнение, в точка 44 от съобщението относно преструктурирането се посочва също, че банките следва да не изтъкват държавната подкрепа като конкурентно предимство, когато предлагат на пазара финансовите си оферти. Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че BIC няма да се позовава на използването на държавна помощ в маркетинговите си кампании и съобщения до инвеститорите.
(260)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнения относно това дали предвидените мерки са достатъчни, като се отчете значителният размер на помощта и факта, че BPN е получила рекапитализация, гаранции и мерки за обезценените активи, за които не е предоставено възнаграждение в съответствие със свързаните с тези въпроси съобщения.
(261)
По-конкретно Комисията отбеляза, че банката ще извършва дейност на пазара с първоначален коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, много над минималните равнища от 9 %, изисквани за края на 2011 г. и от 10 % за края на 2012 г.
(262)
В допълнение, BIC поиска правото да продаде обратно в рамките на […] месеца кредити, които са били необслужвани за най-малко […] дни (до […] % от общата номинална стойност на кредитния портфейл). Тя също поиска поддържането на подкрепа за ликвидност от CGD под две форми. Първата е поддържането на програма за търговска ценна книга до [150-500] млн. EUR с държавна гаранция до три години и ангажимента на CGD да запази условията на кредитната линия до […]. Втората е нова кредитна линия, която да се отпусне от CGD, до [150-350] млн. EUR, за да се компенсира падане на депозитите под 1,8 млрд. EUR, с възнаграждение от Euribor +[…] bps.
(263)
Това следва да гарантира, че комбинираното дружество не използва държавната помощ, за да се разраства в ущърб на конкурентите, и че за нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта, се предприемат подходящи действия.
(264)
Предвид напрегната ситуация на пазара и строгите условия, наложени на банковия сектор в Португалия в резултат от събитията, довели до подписването на МР, Комисията смята, че тези линии за финансиране биха засегнали значително степента, в която комбинираното дружество ще може да се конкурира на пазара с останалите участници, които не са получили помощ.
(265)
Следователно държавната помощ може да се обяви за съвместима, само ако съществуват достатъчно мерки, гарантиращи, че държавната помощ не се използва в ущърб на конкурентите, някои от които не са получили подобна публична помощ. Следва да се запази равнопоставеност между банки, които са получили публична помощ, и такива, които не са получили такава. Държавната помощ следва да не отслабва стимулите за тези, които не са получили помощ, за конкуренция, инвестиции и иновации, или да създава пречки за влизане на пазара, което може да намали трансграничната дейност.
(266)
Необходимо е да се гарантира, че комбинираното дружество не се ползва от конкурентно предимство, което произтича от промяна на риска за ликвидността за държавата и от капиталовата наличност.
(267)
Първо, Комисията смята, че за да се ограничат нарушенията на конкуренцията в резултат от факта, че банката ще има равнище на капитала над минималното изискване (вж. параграф (261)), всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на заеми на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала. Следователно ангажиментът, поет от Португалия, за максималното равнище на капитала на BPN, е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(268)
Второ, Комисията смята, че продължителността на кредитната линия от [150-500] млн. EUR, свързана с програмата за търговска ценна книга на BPN, следва да се ограничи до период от […] години. Освен това възнаграждението за втората линия за финансиране следва да е близко до пазарните условия и определено на Euribor +[…] bps. В същото време Португалия следва да поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави всякакви кредитни линии и гаранции от CGD и от държавата до 31 декември 2016 г., за да се гарантира, че тези ограничения не са заобиколени. В това отношение Комисията отчита ангажиментите, поети от Португалия във връзка с линиите за финансиране. Те са необходими, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(269)
Трето, в съобщението относно преструктурирането се прави също връзка между забрана за придобивания и нарушения на конкуренцията. В точки 39 и 40 от съобщението се обяснява, че „държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подобна подкрепа с публични средства“ и че „банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества“. Комисията приветства ангажимента на Португалия, посочен в параграф (236), за прилагане на забрана за придобивания до 31 декември 2016 г.
(270)
Накрая, правото на BIC да върне на държавата необслужвани кредити следва да приключи към […], а не […] месеца след датата на продажбата. Комисията смята, че BIC е имала възможността да прегледа кредитите на BPN от откриването на търга насам и по-конкретно след подписването на рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. В допълнение, кредитният портфейл вече е изчистван на два пъти: с прехвърлянето на най-слабо обслужваните кредити в ДСП през декември 2010 г. и след това от BIC, тъй като купувачът поиска правото да върне на държавата допълнителни кредити, за да се съобрази със съотношението на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %.
(271)
Комисията отбелязва, че всяка следваща възможност за връщане предоставя на BIC защита срещу риск от влошаване на икономическата ситуация. Всяко следващо „необслужване“ най-вероятно ще отрази влошаването на икономическата ситуация, като по този начин ще засегне целия банков сектор. Правото на BIC да връща необслужвани кредити на държавата нарушава конкуренцията, тъй като никоя друга банка няма тази възможност. Следователно периодът за връщане следва да се намали най-късно до […]. В това отношение Комисията приветства ангажимента на Португалия да спази срока от […].
6.3.4 Заключение
(272)
Ако всички ангажименти, описани в раздел 5.2, се осъществят правилно, планът за преструктуриране от януари 2012 г. предоставя достатъчно доказателства, че дългосрочната жизнеспособност на комбинираното дружество е възстановена, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта и че са взети адекватни мерки за ограничаване на неправомерни нарушения в конкуренцията. Следователно Комисията може да обяви, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането.
6.3.5 Мониторинг
(273)
В точка 46 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че за да се провери правилното прилагане на плана за преструктуриране, са необходими редовни подробни доклади от държавата членка. Съобразно с това Португалия следва да представя на Комисията такива доклади на всеки шест месеца, считано от датата на настоящото решение.
7. Заключение
(274)
Комисията изразява своето съжаление, че Португалия е приложила неправомерно държавната помощ, посочена в раздел 6.1.2 „Количествена оценка на помощта“, което е в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. При все това, тази помощ наред с останалите мерки за помощ, разгледани в настоящото решение, може да бъде сметната за съвместима ако задълженията, описани в раздел 5.2, са изпълнени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, приложени от Португалия, представляват държавна помощ:
i.
Заеми, предоставени от CGD преди национализацията;
ii.
Заеми и линии за финансиране, представени от CGD на BPN преди и след продажбата, със или без изрична държавна гаранция;
iii.
Прехвърляне на активи от BPN в ДСП на счетоводна стойност преди и след продажбата;
iv.
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.;
v.
Линии за финансиране, които ще се предоставят от CGD, поискани от BIC за комбинираното дружество;
vi.
Право на BIC да прехвърля депозити на цена над […] bps на държавата или да поиска от държавата да плати възнаграждение за разликата; и
vii.
Прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове.
2. Мерките за помощ, посочени в параграф 1, са съвместими с вътрешния пазар в светлината на задълженията, посочени в раздел 5.2.
Член 2
В рамките на два месеца от уведомлението за настоящото решение Португалия информира Комисията за предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение. В допълнение, Португалия представя подробни доклади за предприетите мерки за изпълнението му, с начало шест месеца от датата на настоящото решение.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 27 март 2012 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 27 marzo 2012
riguardante la misura SA. 26909 (2011/C) cui il Portogallo ha dato esecuzione per la ristrutturazione di Banco Português de Negócios (BPN)
[notificata con il numero C(2012) 2043]
(Il testo in lingua portoghese è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2012/660/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma,
dopo aver invitato gli interessati a presentare le loro osservazioni (1) a norma dell’articolo 108, paragrafo 2, del trattato e tenuto conto di tali osservazioni,
considerando quanto segue:
1. Procedimento
(1)
Il 2 novembre 2008 il governo portoghese ha approvato un disegno di legge relativo alla nazionalizzazione delle azioni rappresentative del capitale sociale di Banco Português de Negócios, S.A. (in appresso “BPN” o “la banca”). La legge è stata pubblicata l’11 novembre 2008 come legge n. 62-A/2008 (in appresso “la legge di nazionalizzazione”). BPN è stata nazionalizzata il 12 novembre a prezzo nullo.
(2)
Il 5 novembre 2008 le autorità portoghesi hanno informato la Commissione dell’approvazione del disegno di legge da parte del governo portoghese. L’11 e il 13 novembre 2008 hanno informato la Commissione della pubblicazione della legge di nazionalizzazione.
(3)
La Commissione ha immediatamente richiesto ulteriori informazioni riguardo a eventuali misure di aiuto di Stato da concedere a BPN nell’ambito della procedura di nazionalizzazione e la presentazione di un piano di ristrutturazione per BPN.
(4)
Il Portogallo non aveva preventivamente notificato le misure concesse a BPN dallo Stato. Ha informato la Commissione di tali misure solo con notevole ritardo e dopo essere stato ripetutamente invitato a farlo.
(5)
In questo contesto, il 14 novembre 2008 la Commissione ha richiesto informazioni riguardo alle misure di aiuto di Stato specifiche concesse a BPN e un piano di ristrutturazione. Il 5 gennaio nonché il 23 e il 29 aprile 2009 la Commissione ha inviato i solleciti del caso.
(6)
Le autorità portoghesi hanno risposto alle richieste di informazioni l’8 gennaio, il 28 aprile e il 23 giugno 2009, senza fornire informazioni sulle misure di aiuto di Stato specifiche a favore di BPN o un piano di ristrutturazione. Nella loro lettera del 23 giugno 2009, le autorità portoghesi hanno precisato che stavano valutando la possibilità di segregare le attività di BPN e di vendere la banca.
(7)
La Commissione ha ribadito le sue richieste di informazioni il 17 luglio, il 4 e 14 settembre e il 30 novembre 2009 nonché il 5 febbraio e il 16 marzo 2010.
(8)
Le autorità portoghesi hanno risposto il 14 agosto 2009, precisando che BPN avrebbe dovuto emettere commercial paper per un totale di 2 miliardi di EUR e Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) avrebbe dovuto sottoscriverli con una garanzia di Stato. A loro avviso, la garanzia derivava direttamente dalla legge di nazionalizzazione e pertanto non poteva costituire un aiuto di Stato. Il 12 ottobre 2009 le autorità portoghesi hanno inviato ulteriori informazioni sull’intervento di CGD e dello Stato. Hanno presentato altre informazioni il 21 novembre 2009, il 17 e 18 febbraio e il 31 marzo 2010.
(9)
In seguito a un riunione svoltasi con le autorità portoghesi il 16 giugno 2010, il 12 agosto 2010 la Commissione ha chiesto di nuovo alle autorità portoghesi, tra l’altro, di presentare immediatamente il piano di ristrutturazione per BPN. Non è stato fornito alcun piano e pertanto il 31 agosto 2010 la Commissione ha inviato un sollecito ufficiale ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (che è diventato l’articolo 108 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea) (2).
(10)
Il 14 settembre 2010 le autorità portoghesi hanno inviato un documento intitolato “Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” (in appresso “il memorandum del 14 settembre 2010”) che presentava il piano di ristrutturazione di BPN e i principali elementi del processo di privatizzazione.
(11)
Poiché è risultato che nel memorandum del 14 settembre 2010 mancavano ancora alcune informazioni, il 29 settembre 2010 la Commissione ha inviato una lettera di richiesta di ulteriori informazioni alle autorità portoghesi. Con e-mail del 15 novembre 2010, le autorità portoghesi hanno chiesto una proroga del termine per la risposta, che è stata concessa dalla Commissione con lettera del 18 novembre 2010. Le autorità portoghesi hanno fornito ulteriori chiarimenti con lettera del 26 novembre 2010 e con e-mail del 25 gennaio 2011.
(12)
Il 16 febbraio 2011 la Commissione ha richiesto chiarimenti in merito ad alcuni punti e ha richiesto ulteriori dati. Le autorità portoghesi hanno risposto il 16 marzo 2011.
(13)
Nel contesto delle riunioni che hanno preceduto la firma, avvenuta il 17 maggio 2011, del memorandum d’intesa (3) tra il Portogallo, da un lato, e il Fondo monetario internazionale, la Banca centrale europea e la Commissione europea, dall’altro lato, il 27 aprile 2011 la Commissione ha incontrato i dirigenti di BPN. Il memorandum d’intesa prevedeva la vendita di BPN entro la fine di luglio 2011. Il 20 maggio 2011, la Commissione ha pertanto inviato richieste di informazioni sulla ristrutturazione della banca e sul processo di vendita previsto. Poiché le autorità portoghesi non hanno fornito alcuna risposta, l’8 luglio 2011 è stato inviato un sollecito, unitamente a un’altra richiesta di informazioni in seguito a notizie comparse sugli organi di stampa riguardo alla concessione di ulteriori risorse statali a BPN tramite una garanzia di Stato. Il 5 agosto 2011 le autorità portoghesi hanno fornito un quadro generale del processo di privatizzazione.
(14)
Il 10 agosto 2011 la Commissione ha incontrato le autorità portoghesi. Le autorità portoghesi hanno fornito ulteriori informazioni alla Commissione durante l’incontro e quindi il 28 agosto 2011. La Commissione ha ricevuto altre informazioni il 14 settembre e il 14 ottobre 2011.
(15)
Con decisione del 24 ottobre 2011 (in appresso “la decisione del 24 ottobre 2011”), la Commissione ha avviato il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del trattato con il numero SA.26909 relativamente a un presunto aiuto a favore di BPN e Banco BIC Português S.A. (in appresso “BIC”) (4).
(16)
La decisione del 24 ottobre 2011 è stata pubblicata il 20 dicembre 2011. Non sono state ricevute osservazioni di terzi entro il termine di un mese.
(17)
Il 9 dicembre 2011 il Portogallo ha presentato alla Commissione l’accordo quadro concluso tra BIC e le autorità portoghesi lo stesso giorno (in appresso “l’accordo quadro”).
(18)
Il 20 gennaio 2012 il Portogallo ha trasmesso la sua risposta alle osservazioni contenute nella decisione del 24 ottobre 2011. Nella stessa data, le autorità portoghesi hanno anche fornito ulteriori informazioni, fra cui un nuovo piano di ristrutturazione per BPN (in appresso il “piano di ristrutturazione di gennaio 2012”) e una risposta ad altre domande formulate dalla Commissione il 21 dicembre 2011 riguardo all’accordo quadro. Il 3 febbraio 2012 tali informazioni sono state integrate con un piano aziendale e di redditività che era stato preparato da BIC e che ai fini della presente decisione viene considerato parte integrante del piano di ristrutturazione di gennaio 2012. Ulteriori informazioni sono state fornite il 10, il 17 e il 23 febbraio 2012, in risposta ad altre domande rivolte dalla Commissione alle autorità portoghesi l’8, il 14 e il 17 febbraio 2012. Il 16 marzo 2012 il Portogallo ha fornito una serie di impegni alla Commissione.
(19)
Durante il procedimento, hanno avuto luogo numerosi scambi di informazioni, teleconferenze e riunioni tra lo Stato portoghese, BPN e la Commissione.
2. Descrizione dei beneficiari e delle misure
2.1 Il beneficiario e le sue difficoltà
(20)
BPN è un’istituzione finanziaria con sede in Portogallo che offre un’ampia serie di servizi bancari. È stata nazionalizzata l’11 novembre 2008 quando aveva una rete di 213 controllate (di cui 4 erano situate in Francia), circa 2 200 dipendenti e attività totali pari a 6,6 miliardi di EUR, corrispondenti a circa il 2 % delle attività totali del settore bancario al dettaglio portoghese.
(21)
Secondo le autorità portoghesi (5), BPN aveva problemi di liquidità dall’estate del 2008 e il 18 luglio 2008 era stata declassata dall’agenzia di rating Moody’s da Baa1 a Baa3 (6). Sebbene alla fine di agosto BPN avesse una liquidità positiva di 316 milioni di EUR, al 22 ottobre 2008 presentava una liquidità estremamente negativa di 831 milioni di EUR e il suo conto di deposito presso la Banca del Portogallo (“BdP”) era lungi dagli importi medi che avrebbe dovuto mantenere per essere conforme ai limiti stabiliti per legge. In tale fase, nell’ottobre 2008 sono state intraprese varie iniziative per consentire alla banca di superare le sue difficoltà di liquidità e per evitare il rischio di inadempimento, in particolare attraverso la concessione di un aiuto di tesoreria specifico sotto forma di prestiti e mediante altre operazioni da parte di BdP e di CGD di proprietà dello Stato (7).
(22)
Tenuto conto del volume delle perdite accumulate da BPN, le autorità portoghesi non ritenevano fattibile un ulteriore aiuto di tesoreria, alla luce del rischio elevato al quale [BdP e CGD] sarebbero state esposte (8). Gli azionisti di BPN avevano presentato un piano, tuttavia il governo, sulla base di un parere espresso da BdP il 30 ottobre 2008, non lo aveva ritenuto fattibile. Poiché BPN non era più conforme ai requisiti di solvibilità a causa del livello elevato di svalutazioni (9), il governo ha proposto al Parlamento la nazionalizzazione di BPN a prezzo nullo (10). La proposta è stata approvata l’11 novembre 2008 con la legge 62-A/2008 (in appresso “la legge di nazionalizzazione”).
(23)
Secondo le autorità portoghesi, le svalutazioni derivavano da irregolarità e pratiche illegali rilevate dalla BdP e da revisioni esterne condotte nel giugno 2008 e successivamente descritte in una relazione della BdP del 2009 come comportamento fraudolento, persistente e deliberato, intrapreso ai massimi livelli della direzione del gruppo (11). Tali pratiche hanno comportato l’avvio di indagini e di vari procedimenti amministrativi di infrazione (“processos de contra-ordenação”) e la presentazione di una denuncia alla procura della Repubblica.
(24)
In base alla legge di nazionalizzazione, a CGD è stato affidato il compito di gestire BPN, di nominare i membri degli organi direttivi di BPN e di fissare gli obiettivi di gestione di BPN entro 60 giorni dalla data della nazionalizzazione. Inoltre, la legge di nazionalizzazione contiene anche una disposizione secondo cui qualsiasi misura di aiuto creditizio o di sostegno alla liquidità (“liquidity assistance”) adottata da CGD “a favore di BPN nel contesto della nazionalizzazione o in sostituzione dello Stato (…) beneficia di una garanzia di Stato” (12).
2.2 Le misure di sostegno finanziario prima della nazionalizzazione
(25)
Prima di essere nazionalizzata nel novembre 2008, BPN aveva già beneficiato di alcune misure di sostegno finanziario descritte dalle autorità portoghesi come “misure straordinarie di sostegno alla liquidità” (13). Il 17 febbraio 2010 le autorità portoghesi hanno informato la Commissione che nel periodo fino al 30 ottobre 2008 BPN aveva ottenuto misure straordinarie di sostegno alla liquidità da CGD e da BdP per un importo totale di 501,6 milioni di EUR, costituite da quattro prestiti concessi a BPN da CGD per un importo totale di 315 milioni di EUR (14) e da liquidità di emergenza (ELA) fornita nell’ottobre 2008 da BdP per un importo totale di 186,6 milioni di EUR (15).
(26)
Sebbene la BdP sia stata rimborsata dopo la nazionalizzazione, i quattro prestiti concessi da CGD sono stati rimborsati soltanto il 9 marzo 2009, con l’emissione del primo commercial paper da parte di BPN.
2.3 Le misure di sostegno finanziario dopo la nazionalizzazione
(27)
Nel marzo 2009 BPN ha emesso commercial paper con la sottoscrizione garantita da parte di CGD e una garanzia di Stato per un importo totale di 2 miliardi di EUR. La Commissione è stata informata di tali garanzie di Stato soltanto il 14 agosto 2009.
(28)
Con lettera del 17 febbraio 2010, le autorità portoghesi hanno anche precisato che il 27 ottobre 2009 CGD era stata autorizzata a sottoscrivere un altro miliardo di EUR di commercial paper con una garanzia di Stato. Successivamente, con e-mail del 14 giugno 2010, la Commissione è stata anche informata che l’importo totale delle garanzie di Stato su commercial paper emessi da BPN e sottoscritti da CGD era aumentato a 4 miliardi di EUR, in quanto nell’aprile 2010 era stata organizzata e sottoscritta da CGD una terza emissione di commercial paper da parte di BPN per un importo totale di 1 miliardo di EUR.
(29)
In questo contesto, va sottolineato che dalla sua nazionalizzazione avvenuta nel novembre 2008 e fino a giugno 2011, BPN aveva fatto costantemente ricorso ad agevolazioni di credito sui mercati monetari concesse da CGD. Al 28 febbraio 2009 l’importo totale dovuto da BPN a CGD nell’ambito di tali strumenti a breve termine era pari a circa 2,2 miliardi di EUR. Secondo i dati forniti dalle autorità portoghesi, tale importo era stato ridotto con l’emissione dei commercial paper cui si fa riferimento nei paragrafi (27) e (28) (16).
(30)
Nel giugno 2011 l’esposizione di BPN nei confronti di CGD in strumenti del mercato monetario era pari a circa 1 miliardo di EUR. Sebbene il finanziamento venisse effettuato quotidianamente, secondo le autorità portoghesi aveva un carattere strutturale con un orizzonte temporale più lungo (17) ed era anche stato sostituito dal quarto, e ultimo, commercial paper emesso nel giugno 2011, con l’avvio di due emissioni di 500 milioni di EUR ciascuna.
(31)
In base ai dati forniti dalle autorità portoghesi il 3 febbraio 2012, l’importo totale ancora dovuto da BPN a CGD (a parte i commercial paper emessi) era pari a 433,7 milioni di EUR il 31 dicembre 2011 e a 232 milioni di EUR il 31 gennaio 2012.
Tabella 1
quadro generale della liquidità ottenuta da BPN da parte di CGD, al 31 dicembre 2011
Con garanzia di Stato esplicita
Prestiti di CGD
(senza garanzia di Stato esplicita)
Totale
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Società a destinazione specifica (società veicolo) (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Totale
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Fonte: autorità portoghesi
(32)
Va sottolineato che ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione, tutte le linee di credito o di liquidità offerte da CGD a BPN nel contesto della nazionalizzazione devono essere garantite dallo Stato portoghese.
(33)
Risulta pertanto chiaramente che tutti gli importi indicati nella tabella 1 sopra riportata hanno beneficiato di una garanzia di Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione e di varie ordinanze emanate dal segretario di Stato del Tesoro e delle Finanze. La remunerazione per le garanzie di Stato è stata fissata in misura pari allo 0,2 % annuo.
2.4 La ristrutturazione di BPN
(34)
Il 16 settembre 2010 le autorità portoghesi hanno inviato alla Commissione un piano di ristrutturazione iniziale del 13 settembre 2010 (in appresso “il piano di ristrutturazione del 2010”).
(35)
In tale piano, le autorità portoghesi spiegavano la loro intenzione di scindere BPN in una “banca buona” e in una “banca cattiva” e quindi di tentare di vendere la “banca buona”.
(36)
Lo Stato voleva procedere mediante una procedura di gara d’appalto aperta alla vendita della “banca buona”, BPN S.A., che avrebbe dovuto essere esclusivamente una banca al dettaglio. Tale procedura avrebbe dovuto essere condotta sulla base di un invito a manifestare interesse, per il quale il 16 agosto 2010 le autorità portoghesi hanno approvato il capitolato d’appalto (“Caderno de Encargos”) (19).
(37)
Nell’ambito del piano di ristrutturazione del 2010, determinate attività e passività di BPN sarebbero state escluse dall’ambito della riprivatizzazione e trasferite a tre nuove società veicolo (Special Purpose Vehicles - SVP), ossia Parvalorem, Parups e Parparticipadas. Le SVP sarebbero rimaste inizialmente nell’ambito di BPN e dopo la vendita sarebbero state trasferite allo Stato. Prestiti e crediti sarebbero stati trasferiti a Parvalorem, gli immobili e i fondi di investimento a Parups, e controllate a Parparticipadas. Secondo la valutazione delle autorità portoghesi, l’importo totale delle attività da trasferire alle SVP era pari a 3 885 milioni di EUR, con il trasferimento di 2 507 milioni di EUR a Parvalorem, 1 228 milioni di EUR a Parups e 150 milioni di EUR a Parparticipadas.
(38)
I prestiti sono stati trasferiti al valore nominale; le quote di fondi, i valori mobiliari e gli immobili sarebbero stati trasferiti al prezzo di acquisto e le imprese di proprietà di BPN al loro valore contabile. Le autorità portoghesi ritenevano che le svalutazioni complessive al dicembre 2010 fossero pari a 1 798 milioni di EUR, suddivise nel seguente modo: i) prestiti: 1 474 milioni di EUR; ii) immobili: 16 milioni di EUR; iii) quote di fondi: 247 milioni di EUR; iv) valori mobiliari: 61 milioni di EUR. In base alle informazioni fornite dalle autorità portoghesi il 20 gennaio 2012, tali attività sono state trasferite alle SVP il 23 e il 30 dicembre 2010 (20). Le SVP sono tuttavia rimaste nell’ambito di BPN fino al 15 febbraio 2012, quando sono state separate da BPN e trasferite a un’altra impresa controllata dallo Stato.
(39)
Secondo le autorità portoghesi, il trasferimento di attività alle SVP è stato effettuato sulla base di criteri oggettivi, tenendo conto del volume delle svalutazioni e del fatto che alcune attività non erano essenziali per BPN dopo la nazionalizzazione (credito al consumo, banca di investimento, gestione patrimoniale, gestione di fondi di investimento, attività assicurative e internazionali). BPN avrebbe dovuto riposizionarsi come banca al dettaglio con una ridotta esposizione alle incertezze dei finanziamenti all’ingrosso.
(40)
Le SPV hanno finanziato l’acquisizione delle attività mediante due linee di finanziamento per un importo di 3 895 milioni di EUR, consistenti in obbligazioni con una garanzia di Stato per 3 100 milioni di EUR acquisite da CGD e prestiti di CGD con attività ipotecate per un valore aggregato di 795 milioni di EUR. I proventi della vendita delle attività alle SPV hanno consentito a BPN di rimborsare 3 900 milioni di EUR dei finanziamenti ottenuti da CGD - 3,6 miliardi di EUR dei 4 miliardi di EUR iniziali del commercial paper (con la conseguenza che BPN non avrebbe pagato un importo di 400 milioni di EUR del commercial paper garantiti dallo Stato), e 300 milioni di EUR di prestiti a breve termine del mercato monetario.
(41)
In seguito al trasferimento di attività, il bilancio di BPN è stato ridotto di circa il 30 %.
(42)
In base alle informazioni ricevute dalle autorità portoghesi, per consentire a BPN di conformarsi ai requisiti giuridici e regolamentari (ossia per raggiungere il coefficiente di capitale di base di classe 1 del 9 % richiesto per il 2011 (21)), e tenuto conto che il capitale proprio di BPN sarebbe stato ancora negativo dopo il trasferimento di attività alle SPV, lo Stato avrebbe dovuto ricapitalizzare BPN di circa 417 milioni di EUR (22).
(43)
Il prezzo di base stabilito per BPN (che escludeva le attività da trasferire alle SPV) nel bando di gara pubblicato dal Portogallo è stato fissato in misura pari a 171,1 milioni di EUR sulla base delle valutazioni della società di consulenza esterna Deloitte ([…] (23) milioni di EUR) e da Deutsche Bank ([…] milioni di EUR). Nel frattempo, la nuova dirigenza di CGD di BPN aveva avviato un processo di ristrutturazione per la banca. I costi operativi sono stati ridotti del [1-10]% da dicembre 2008 a dicembre 2010; l’attività di BPN è stata ridotta allo scopo di ottenere una banca esclusivamente concentrata sui servizi bancari commerciali al dettaglio. La riduzione dell’attività è dipesa in parte dalla diminuzione dei depositi conseguente alla nazionalizzazione, ma anche dal trasferimento di attività alle tre SPV. Le misure adottate hanno ridotto le perdite nel 2010 a [50-150] milioni di EUR, rispetto a [150-250] milioni di EUR nel 2009. Dall’inizio del 2009, nel tentativo di migliorare l’immagine e la gamma di prodotti della banca, la nuova dirigenza ha deciso di lanciare […] nuovi prodotti e campagne. La nuova dirigenza ha anche attuato misure per migliorare i sistemi di gestione dei rischi e di controllo interno.
(44)
Non si è presentata alcuna parte interessata in risposta ai primi due inviti alla privatizzazione del 30 settembre e del 30 novembre 2010.
(45)
In seguito al fallimento della procedura di aggiudicazione della gara d’appalto, nel gennaio 2011 il Portogallo ha comunicato la sua intenzione di ristrutturare BPN, rendendola più indipendente da CGD con la nomina di un nuovo consiglio di amministrazione, indipendente da CGD. Il suo obiettivo era anche accelerare il recupero operativo di BPN, ridefinendo l’identità aziendale e del marchio della banca e rafforzando il piano di recupero attraverso una riduzione dei costi e il potenziamento delle dinamiche commerciali. Tuttavia, nonostante varie richieste, alla Commissione non è stato fornito un piano di ristrutturazione aggiornato.
(46)
Nel memorandum d’intesa del 17 maggio 2011, il governo si è assunto l’impegno di avviare un nuovo processo di privatizzazione.
(47)
Nel memorandum d’intesa, le autorità portoghesi si sono impegnate ad avviare un processo per la vendita accelerata di Banco Português de Negócios (BPN) senza un prezzo minimo. A tale scopo, alla Commissione europea è stato presentato un nuovo piano per ottenere l’autorizzazione a titolo delle norme sulla concorrenza. L’obiettivo era trovare un acquirente entro la fine di luglio 2011. Per facilitare la vendita, le tre società veicolo esistenti che detenevano le sue attività non redditizie e non essenziali sono state separate da BPN, e nell’ambito dei negoziati con gli acquirenti potenziali poteva essere trasferito un maggiore volume di attività alle società veicolo. BPN sta anche avviando un altro programma di misure di riduzione dei costi più ambiziose allo scopo di aumentare la propria attrattività per gli investitori. Dopo aver trovato una soluzione, i diritti garantiti dallo Stato di CGD su BPN e tutte le relative società veicolo saranno rilevati dallo Stato in base a un calendario da definire in tale momento (24).
(48)
All’inizio di maggio 2011 è stato effettuato un terzo tentativo di privatizzazione senza un prezzo minimo per trovare un acquirente per BPN entro il 31 luglio 2011, come concordato nel memorandum d’intesa.
(49)
Si è svolta una procedura di gara d’appalto durante la quale sono stati stabiliti contatti con gli acquirenti potenziali interessati. È stata anche realizzata una sintesi delle opportunità di investimento, secondo la quale le parti interessate dovevano presentare un’offerta per il 100 % delle azioni di BPN, potendo tuttavia chiedere l’eliminazione di ulteriori attività e passività dal bilancio di BPN. Potevano anche richiedere scenari di ricapitalizzazione più elevata. È stato concluso un memorandum per disciplinare le norme della procedura tra BPN e gli offerenti potenziali per consentire loro di entrare in una sala dati, istituita il 15 giugno 2011 per cinque settimane.
(50)
Entro il 20 luglio 2011 sono state presentate quattro offerte vincolanti, che sono state analizzate dai consigli di amministrazione di CGD e di BPN, che hanno fornito il loro parere all’azionista, ossia lo Stato, entro il 25 luglio 2011.
(51)
Tre dei quattro offerenti che hanno presentato offerte vincolanti sono stati scartati. Secondo le autorità portoghesi, due offerenti (Montepio e Aníbal Ribeiro) non erano conformi ai requisiti del memorandum concluso con BPN (25). Montepio non aveva presentato un’offerta per l’acquisizione delle azioni di BPN, ma solo per determinate attività e passività, mentre Aníbal Ribeiro non aveva fornito prove sufficienti di disporre di capacità gestionali e finanziarie per amministrare una banca. La terza offerta, di NEI (26), era conforme ai requisiti del memorandum, tuttavia non esistevano prove sufficienti delle sue capacità di amministrare una banca e della sua capacità finanziaria di farsi carico del futuro fabbisogno di capitale di BPN.
(52)
Sulla base dell’unica offerta valida presentata nell’ambito della procedura di gara d’appalto, ossia quella avanzata da BIC il 20 luglio 2011 (in appresso “l’offerta di BIC del 20 luglio 2011”), il 31 luglio 2011 il governo ha deciso di continuare a negoziare esclusivamente con BIC.
(53)
BIC è stata autorizzata dalla BdP a esercitare attività bancarie commerciali il 9 ottobre 2007 e ha iniziato effettivamente la sua attività in Portogallo nel maggio 2008, essendo attiva principalmente nel settore dei servizi bancari alle imprese e dei servizi bancari ai privati. I principali azionisti di BIC sono un gruppo di investitori dell’Angola, e comprendono azionisti portoghesi come ad esempio Amorim Projectos SGPS, SA (che ha una quota del 25 %). A dicembre 2010 aveva un fatturato di 389 milioni di EUR, con attività totali di 1 miliardo di EUR, e al 31 marzo 2011 aveva un capitale di 32 milioni di EUR e 7 controllate. Secondo le informazioni fornite dal Portogallo, la quota di mercato di BIC nei segmenti di mercato in cui è attiva è inferiore all’1 % (27).
(54)
Secondo le informazioni fornite dalle autorità portoghesi, in seguito all’offerta di BIC del 20 luglio 2011 (28), i negoziati con BIC si sono conclusi il 9 dicembre 2011 con la firma di un accordo quadro per la vendita di BPN a BIC (29).
(55)
L’offerta di BIC del 20 luglio 2011 riportava soltanto termini generali e prevedeva quanto segue:
i.
una ricapitalizzazione da parte dello Stato per consentire a BPN di raggiungere un coefficiente di capitale di base di classe 1 compreso [tra il 9 e il 18] % più [100-300] milioni di EUR;
ii.
l’eliminazione di parte dei prestiti a scelta di BIC per ottenere un rapporto tra prestiti e depositi del [110-150] %;
iii.
il trasferimento da BPN di tutti i prestiti in sofferenza superiori alla soglia di circa […] milioni di EUR (livello stimato di copertura dei prestiti presso BPN);
iv.
il diritto di BIC di rimuovere dal bilancio di BPN altre attività e passività (per esempio, prestiti a istituti di credito, attività finanziarie, beni immobili, alcuni accantonamenti, altre attività e altre passività) non rientranti nell’ambito della sua normale attività;
v.
il trasferimento da BPN di depositi scelti da BIC che non offrono condizioni di mercato;
vi.
la concessione di una linea di finanziamento a BIC da parte di CGD per un importo fino a [150-650] milioni di EUR per un periodo di […] anni, con un tasso di interesse su prestiti Euribor a […] mesi. Tale importo verrebbe aumentato in caso di riduzione dei depositi a un livello inferiore a […] miliardi di EUR;
vii.
il mantenimento di 500-600 dipendenti di BPN (su circa 1 600 dipendenti) e di 160-170 controllate situate in strutture appartenenti alla banca o con contratti di affitto con una scadenza fino a 12 mesi;
viii.
il trasferimento allo Stato dei costi connessi ai rischi di contenzioso;
ix.
un prezzo di acquisizione di 30 milioni di EUR pagato da BIC.
(56)
In seguito ai negoziati, durati circa cinque mesi, l’accordo quadro prevede quanto segue:
i.
una ricapitalizzazione da parte dello Stato per raggiungere il livello di capitale minimo e il livello aggiuntivo richiesto da BIC - BIC ha richiesto un livello di capitale finale di [200-400] milioni di EUR dopo gli adeguamenti del bilancio che aveva proposto (30);
ii.
l’eliminazione di parte dei prestiti in BPN, oltre ai prestiti già trasferiti alle SPV al 30 dicembre 2010 (31). L’eliminazione dei prestiti aggiuntivi consentirebbe di ottenere un rapporto tra prestiti e depositi del [110-150] %. Tale rapporto era stato fissato in misura pari al [110-150] % nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011;
iii.
il diritto di BIC di rimuovere dal bilancio altre attività e passività aggiuntive (per esempio, prestiti a istituti di credito, attività finanziarie, beni immobili, alcuni accantonamenti, altre attività e altre passività);
iv.
il diritto di BIC di rivendere entro […] mesi i prestiti in sofferenza per almeno […] giorni (fino a un massimo del […] del valore nominale del portafoglio di prestiti totale scelto da BIC dopo la compensazione con i depositi esistenti) e per l’importo eccedente il livello di copertura ([…] milioni di EUR (32)) (33);
v.
il diritto di BIC di trasferire depositi con prezzi superiori al tasso di riferimento pertinente (34) di almeno […] punti base o di ricevere dallo Stato la differenza di remunerazione (35);
vi.
il diritto di BIC di richiedere il trasferimento, prima della chiusura, di altre attività e passività di BPN, come i prestiti a istituti di credito, le attività materiali e finanziarie e così via;
vii.
la concessione di una linea di finanziamento a BIC da parte di CGD fino al [ 2013] per [150-350] milioni di EUR, con un tasso di interesse su prestiti Euribor a […] mesi (36) più uno spread di […] punti base. La linea di finanziamento sarebbe resa disponibile in caso di riduzione dei depositi di BPN a un livello inferiore a […] miliardi di EUR;
viii.
il mantenimento di una linea di credito di [150-500] milioni di EUR con CGD fino al [ 2013] per il programma corrente di emissione di commercial paper con una garanzia di Stato per tre anni, ma con l’impegno da parte di CGD di non richiedere il rimborso del prestito prima […];
ix.
il mantenimento di circa la metà dei dipendenti di BPN (almeno 750 su circa 1 600 dipendenti). Lo Stato coprirebbe il costo totale della chiusura delle controllate non rilevate da BIC e del pagamento del risarcimento ai dipendenti licenziati o ai dipendenti che cambierebbero il luogo di lavoro;
x.
il trasferimento allo Stato dei costi connessi ai rischi di contenzioso;
xi.
un prezzo di acquisizione di 40 milioni di EUR pagato da BIC;
xii.
una clausola relativa ai prezzi per la condivisione con lo Stato del 20 % dei profitti netti (al netto delle imposte) per il reddito ottenuto da BPN nei prossimi cinque anni, per il reddito cumulativamente superiore a 60 milioni di EUR;
xiii.
l’impegno di BIC a non pagare i dividendi o altri benefici equivalenti agli azionisti in relazione a BPN per un periodo di cinque anni.
(57)
In base al piano di ristrutturazione di gennaio 2012, l’entità congiunta derivante dalla vendita di BPN a BIC (in appresso “l’entità congiunta”) sarà redditizia dopo […] anni in uno scenario di base e in uno meno favorevole. Si calcola pertanto che il requisito patrimoniale di classe di base 1 dell’entità congiunta diminuirà dal [10-15] % delle attività ponderate per il rischio (RWA) dell’entità congiunta dopo il primo anno al […] % dopo il quinto anno. La riduzione prevista sarebbe dovuta ai risultati negativi dei primi anni legati alla ristrutturazione che BIC deve intraprendere e all’aumento dell’attività della banca in termini di ridimensionamento per ritornare alla redditività concedendo più crediti all’economia. La ristrutturazione comprenderà gli investimenti nelle agenzie e nell’immagine della banca, nell’integrazione dei processi, delle procedure e dell’organizzazione e nelle tecnologie dell’informazione. Il rendimento del capitale netto dovrebbe aumentare da - [1-5] % nell’anno 1 a + [1-5] % nell’anno 5, mentre la remunerazione delle attività dovrebbe aumentare da -[0-2] % nell’anno 1 a + [0-2] % nell’anno 5.
(58)
In uno scenario meno favorevole, caratterizzato da un livello più elevato di prestiti in sofferenza e da costi di finanziamento più alti, il requisito patrimoniale di base di classe 1 dovrebbe diminuire a [8-12] % nell’anno 5, da [10-15] % alla fine dell’anno 1.
(59)
Infine, il 15 febbraio 2012 lo Stato portoghese ha fornito a BPN capitale per un importo di 600 milioni di EUR (37).
3. Motivi di avvio del procedimento di indagine formale
(60)
Nella decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione dubitava che:
-
BPN, in quanto entità congiunta con l’acquirente, fosse redditizia;
-
l’aiuto concesso a BPN fosse limitato al minimo e che la vendita a BIC rappresentasse la scelta meno onerosa rispetto a un’eventuale liquidazione;
-
le misure per limitare le distorsioni della concorrenza fossero sufficienti;
-
il processo di vendita non comportasse aiuti per l’acquirente.
4. Osservazioni delle parti interessate
(61)
La Commissione non ha ricevuto osservazioni di terzi.
5. Posizione dello Stato portoghese
5.1 Posizione dello Stato portoghese sulla decisione del 24 ottobre 2011 (decisione di avvio del procedimento)
(62)
Le autorità portoghesi sostengono che il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 è conforme alla comunicazione sulla ristrutturazione. Oltre al piano, con lettera del 20 gennaio 2012 le autorità portoghesi hanno presentato alcune osservazioni sulla decisione del 24 ottobre 2011.
(63)
Le autorità portoghesi ritengono che tre tipi di misure a favore di BPN non costituiscano un aiuto di Stato.
(64)
In primo luogo, il Portogallo sostiene che non esista alcun elemento di aiuto nelle misure di sostegno concesse a BPN prima della nazionalizzazione, ossia la liquidità di emergenza e i quattro prestiti forniti da CGD nell’ottobre 2008. Il Portogallo precisa che la liquidità di emergenza è stata concessa dalla BdP in maniera indipendente, a un tasso di interesse di penalizzazione e con una garanzia da parte di BPN. I prestiti di CGD di ottobre 2008 sono stati concessi alle condizioni di mercato con un tasso di interesse concorrenziale e garanzie adeguate, e pertanto non hanno conferito alcun vantaggio economico a BPN.
(65)
In secondo luogo, il Portogallo nega che siano coinvolti aiuti di Stato nel finanziamento concesso a BPN da CGD dopo la nazionalizzazione di BPN (operazioni sul mercato monetario interbancario e sottoscrizione di commercial paper da parte di CGD). Il Portogallo sostiene che si trattava di transazioni commerciali i cui termini e condizioni erano equivalenti a quelli di transazioni comparabili eseguite da investitori prudenti in un’economia di mercato. Non hanno pertanto conferito alcun vantaggio economico a BPN.
(66)
Infine, le autorità portoghesi ritengono inoltre che non sia stato concesso alcun aiuto di Stato a BIC in quanto acquirente di BPN. Le autorità portoghesi precisano che il processo di vendita è stato trasparente, obiettivo e non discriminatorio. La proposta di BIC è stata nel complesso la migliore in termini economici e pertanto si deve ritenere che rifletta il prezzo di mercato. L’accordo quadro concluso il 9 dicembre 2011 teneva conto in larga misura dei termini dell’offerta di BIC del 20 luglio 2011. Le autorità portoghesi ritengono inoltre che, nonostante il prezzo di vendita fosse negativo, l’unica alternativa alla vendita (la liquidazione di BPN) avrebbe costretto lo Stato a sostenere un onere finanziario più elevato e avrebbe costituito una minaccia per la stabilità del sistema finanziario nazionale.
(67)
Nel contempo, il Portogallo riconosce che alcune misure a favore di BPN costituiscono un aiuto di Stato. Si tratta della garanzia di Stato sui commercial paper emessi da BPN, del trasferimento di attività selezionate alle SPV nel 2010, della ricapitalizzazione di BPN intrapresa il 15 febbraio 2012 in vista della vendita e di alcune delle misure concesse nel contesto della vendita prevista a BIC (come la garanzia di Stato sul programma di commercial paper che sarà mantenuto dopo la vendita).
(68)
Inoltre, il Portogallo sostiene che tutte le misure che costituiscono un aiuto di Stato sono compatibili con il diritto dell’Unione europea, in quanto servono a porre rimedio a un grave turbamento dell’economia portoghese ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato.
(69)
Secondo il Portogallo, il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 consente a BPN di ripristinare la propria redditività a lungo termine senza che siano necessari altri aiuti. In primo luogo, lo Stato ha ristrutturato BPN mediante la separazione delle attività e il trasferimento di alcune attività alle SPV, riducendo la sua presenza sul mercato di più del 50 % e interrompendo le attività che non costituivano la parte essenziale delle attività bancarie al dettaglio, e attraverso varie misure di controllo dei rischi e una politica commerciale prudente. In secondo luogo, in base alle previsioni di BIC, quando BPN sarà integrata in BIC l’entità congiunta dovrebbe raggiungere risultati positivi […] il piano di ristrutturazione, in uno scenario di base e in uno meno favorevole. In terzo luogo, il prezzo di vendita negativo è accettabile in quanto la liquidazione è più onerosa per lo Stato e costituirebbe una minaccia per la stabilità finanziaria.
(70)
Il Portogallo ritiene che le misure siano limitate al minimo necessario per garantire la stabilità del settore finanziario portoghese e ristabilire la redditività di BPN.
(71)
Inoltre, il Portogallo sostiene che la vendita era l’unica alternativa all’eventualità di una liquidazione che sarebbe stata più onerosa. Altre opzioni (integrazione in CGD e ristrutturazione distinta) non avrebbero consentito di ottenere risorse sufficienti in termini di valore netto attuale per compensare l’investimento iniziale che avrebbe dovuto essere effettuato. Il Portogallo stima che il costo della vendita a BIC sia compreso tra circa […] milioni di EUR e […] milioni di EUR (escludendo le possibili ripercussioni di alcune future situazioni di incertezza che il Portogallo ritiene che non si verificheranno), che è inferiore al costo di liquidazione in vari scenari diversi.
(72)
Inoltre, secondo il Portogallo, la liquidità concessa a BPN mediante la garanzia sull’emissione di commercial paper da parte di BPN in seguito alla nazionalizzazione era necessaria per garantire la continuità dell’attività della banca durante la ristrutturazione.
(73)
Riguardo alla selezione delle attività trasferite alle SPV, il Portogallo ritiene che sia stata effettuata sulla base di criteri oggettivi allo scopo di promuovere la redditività a lungo termine di BPN e di coinvolgere gli acquirenti potenziali interessati nel processo di riprivatizzazione. Il Portogallo sostiene inoltre che gli ulteriori trasferimenti di attività nel quadro della vendita a BIC sono adeguati per garantire la futura redditività di BPN e sono limitati al minimo necessario per consentire la vendita.
(74)
Il Portogallo precisa che l’aumento del capitale di BPN effettuato il 15 febbraio 2012 ha lo scopo di garantire che BPN non subisca una riduzione di capitale nel periodo del piano di ristrutturazione di gennaio 2012. In base alle previsioni del piano relative al capitale di base di classe 1, il coefficiente dovrebbe diminuire al [10-15] % nel 2016 nello scenario di base e al [8-12] % in uno scenario meno favorevole, rispetto al livello minimo obbligatorio del 10 % che entrerà in vigore alla fine del 2012. Il Portogallo afferma inoltre che le condizioni di vendita offerte da BIC nell’ambito di un processo di vendita aperto e trasparente senza un prezzo minimo sono il minimo necessario per garantire la futura redditività di BPN, in quanto la liquidazione sarebbe più onerosa per lo Stato e potrebbe minacciare la stabilità finanziaria.
(75)
Il Portogallo dichiara inoltre che gli ex azionisti di BPN e la stessa BPN hanno condiviso o condivideranno in misura sufficiente i costi del processo di ristrutturazione, assicurando un’adeguata condivisione degli oneri. Gli azionisti precedenti di BPN non avevano ricevuto alcuna compensazione in seguito alla nazionalizzazione e avevano perso tutto il capitale che avevano investito nella banca.
(76)
Tuttavia, il Portogallo ritiene che non sia opportuno richiedere una condivisione degli oneri ai clienti che hanno fornito strumenti di debito subordinato a BPN, tenuto conto delle condizioni specifiche della vendita di tali strumenti […]. In alcuni casi, le specifiche tecniche dei prodotti impediscono a BPN di rifiutarsi di pagare ai clienti gli interessi e di rimborsare il capitale.
(77)
Secondo il Portogallo, anche il contributo di BPN al processo di ristrutturazione è rilevante in quanto la sua dirigenza è stata sostituita in seguito alla nazionalizzazione, la sua politica commerciale e di gestione dei rischi ha subito modifiche sostanziali e la sua attività sarà ridotta di più del 50 %.
(78)
Il Portogallo riconosce che il trasferimento di attività alle SPV al valore contabile è avvenuto a un valore superiore a quello economico effettivo delle attività e senza remunerazione per lo Stato. Il Portogallo ritiene tuttavia che un contributo proprio di BPN sia assicurato attraverso la sua nazionalizzazione a prezzo nullo, cui ha fatto seguito una profonda ristrutturazione. Il Portogallo sostiene che qualsiasi vantaggio che potrebbe derivare per BPN dalla separazione delle attività nelle SPV potrebbe essere in parte recuperato attraverso il prezzo di riprivatizzazione della banca, che era il massimo possibile. Il Portogallo ritiene inoltre che la garanzia di Stato sia adeguatamente remunerata. Nonostante la remunerazione (allo 0,2 % all’anno) sia inferiore a quella prevista per le garanzie pubbliche (38), in caso di eventuali entrate aggiuntive ricevute da BPN (o di eventuali spese che non si verificano) durante il processo di ristrutturazione a beneficiarne sarebbe lo Stato, che attualmente detiene tutte le azioni di BPN.
(79)
Riguardo all’aumento di capitale di BPN effettuato il 15 febbraio 2012, il Portogallo osserva che non modificherà la struttura azionaria di BPN e che il capitale sarà almeno in parte recuperato attraverso la vendita di BPN, che contribuirà a evitare i costi ancor più elevati di una liquidazione.
(80)
Il Portogallo ritiene inoltre che le misure adottate o che saranno adottate dallo Stato non comportino distorsioni della concorrenza. Il Portogallo sottolinea che l’entità congiunta avrà una quota di mercato inferiore all’1 % ([0-1] % della quota di mercato nel settore bancario, 14a in termini di credito ai clienti e 15a in termini di depositi). Inoltre, le misure non dovrebbero avere un effetto negativo sull’ingresso di banche estere nel mercato nazionale, come risulta evidente dal fatto che la stessa BIC è detenuta da un gruppo finanziario angolano. Il Portogallo è inoltre del parere che non esista alcun rischio morale in quanto la banca è stata nazionalizzata, la sua direzione è stata rimossa, i suoi azionisti non hanno ottenuto alcuna compensazione e la banca ha subito una profonda ristrutturazione.
(81)
Inoltre, il Portogallo ritiene che alcune misure adottate nell’ambito del processo siano adeguate e sufficienti per limitare eventuali distorsioni della concorrenza. BPN aveva una presenza ridotta sul mercato prima della nazionalizzazione (9a banca più importante in Portogallo con quote di mercato comprese tra [1-5] % e [1-5] % a seconda dei mercati), è stata ristrutturata e la sua presenza sul mercato si è ridotta di più del 50 % ed è stata concentrata sui servizi bancari al dettaglio. La nazionalizzazione è avvenuta senza alcuna compensazione per gli azionisti precedenti, mentre la strategia commerciale e la politica di controllo dei rischi di BPN sono state modificate di conseguenza.
(82)
Le autorità portoghesi sostengono altresì che il processo di vendita di BPN è stato aperto e trasparente. Infine, a BIC è stato vietato di distribuire i dividendi fino al 2016 per far sì che il sostegno finanziario concesso a BPN sia utilizzato per garantire la redditività a lungo termine della banca. L’accordo di condivisione dei profitti tra lo Stato e BIC riguardo ai risultati superiori a […] milioni di EUR consente allo Stato di recuperare parte dei costi di ristrutturazione della banca. L’impegno di BIC a non far riferimento all’aiuto di Stato ricevuto nelle sue comunicazioni commerciali garantisce, secondo le autorità portoghesi, che l’aiuto non sia utilizzato a scapito dei concorrenti. Altri possibili impegni previsti negli orientamenti della Commissione per la ristrutturazione delle banche (come, per esempio, le misure di promozione dell’apertura dei mercati, i limiti delle quote di mercato o la cessione di altri elementi delle attività e dei settori di operatività) non sono adeguate nel contesto della ristrutturazione di BPN.
5.2 Impegni assunti dallo Stato portoghese
(83)
Per quanto riguarda l’attuazione del piano di ristrutturazione, le autorità portoghesi assumono gli impegni di seguito specificati.
(84)
Il coefficiente di capitale di base di classe 1 di BPN alla data della vendita a Banco BIC non sarà superiore al [10-18] %.
(85)
Se Banco BIC o l’entità congiunta deciderà di restituire i prestiti allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo la vendita, rimborserà allo Stato il capitale associato a tali prestiti in misura pari al [10-18]% delle attività ponderate per il rischio dei prestiti.
(86)
Banco BIC o l’entità congiunta non avranno il diritto di trasferire i prestiti in sofferenza allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo [ 2013].
(87)
Banco BIC o l’entità congiunta trasferirà i prestiti in sofferenza allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato alle condizioni riportate al precedente punto (85) soltanto dopo aver esaurito completamente gli accantonamenti disponibili alla data della vendita nei conti di BPN.
(88)
La linea di credito esistente per [150-500] milioni di EUR stabilita nell’accordo quadro in relazione al programma di commercial paper di BPN e garantita dallo Stato, non avrà durata superiore a […] anni dalla data della vendita.
(89)
La remunerazione della linea di liquidità di [200-400] milioni di EUR che CGD deve concedere a Banco BIC o all’entità congiunta sarà fissata come minimo in misura pari al tasso Euribor +[…] punti base.
(90)
Fino al 31 dicembre 2016, il Portogallo richiederà la previa approvazione della Commissione prima della concessione di linee di credito o garanzie da parte di CGD o dello Stato a Banco BIC o all’entità congiunta dopo la vendita.
(91)
Banco BIC e l’entità congiunta non effettueranno acquisizioni di imprese fino al 31 dicembre 2016, salvo che il prezzo di acquisto cumulativo lordo totale pagato da Banco BIC e dall’entità congiunta per tutte le acquisizioni durante un esercizio fiscale sia inferiore a […] milioni di EUR. Il prezzo di acquisto cumulativo lordo totale di tali acquisizioni sarà calcolato senza comprendere l’assunzione o il trasferimento di debiti in relazione alle acquisizioni.
(92)
Banco BIC, l’entità congiunta e il Portogallo non eserciteranno fino al 31 dicembre 2016 eventuali diritti di prelazione (opzione call) in relazione agli strumenti di debito subordinato emessi da BPN prima della data della vendita.
(93)
Banco BIC o l’entità congiunta non faranno riferimento all’uso di aiuti di Stato nelle campagne di commercializzazione e nelle comunicazioni agli investitori.
6. Valutazione
6.1 Esistenza dell’aiuto
(94)
L’articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea prevede che sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Ne consegue che una misura statale si qualifica come aiuto di Stato se soddisfa i quattro criteri (cumulativi) di seguito specificati:
-
risorse statali;
-
vantaggio selettivo;
-
effetto distorsivo sulla concorrenza;
-
incidenza sugli scambi tra Stati membri.
6.1.1. Misure a favore di BPN e dell’attività economica dopo la vendita
6.1.1.1 Misure concesse prima della nazionalizzazione
(95)
Il Portogallo sostiene che le misure concesse a BPN prima della nazionalizzazione non costituiscono un aiuto di Stato. Le misure sono costituite dalla liquidità di emergenza e dai quattro prestiti concessi da CGD prima della nazionalizzazione di BPN nell’ottobre e nel novembre 2008.
(96)
Riguardo alla liquidità di emergenza, come sottolineato dalle autorità portoghesi nelle loro osservazioni sulla decisione del 24 ottobre 2011, quella concessa a BPN prima della nazionalizzazione è stata decisa in maniera indipendente dalla BdP a un tasso di interesse di penalizzazione e sostenuta da garanzie fornite da BPN, senza una garanzia di Stato.
(97)
Al momento dell’attribuzione della linea di liquidità di emergenza (17 e 27 ottobre 2008), non era stata adottata alcuna decisione riguardo alla solvibilità e alla nazionalizzazione di BPN (in quanto tali decisioni sono state adottate soltanto agli inizi di novembre 2008). La liquidità di emergenza non faceva parte di un pacchetto di aiuti più ampio, ma dell’offerta di liquidità nell’ambito delle normali attività della BdP.
(98)
La Commissione conclude pertanto che non si configurava un aiuto di Stato nella concessione della liquidità di emergenza da parte della BdP a BPN, in linea con la comunicazione sulle banche (39).
(99)
Per quanto riguarda i prestiti concessi da CGD, la Commissione sottolinea che prima della nazionalizzazione di BPN la banca ha ricevuto da CGD prestiti per un importo totale di 315 milioni di EUR e non di 235 milioni di EUR (40).
(100)
La Commissione pone in evidenza che CGD è interamente di proprietà dello Stato, che ne nomina i membri del consiglio di amministrazione. Per stabilire se i prestiti sono imputabili allo Stato, devono essere valutate le condizioni specifiche in cui sono stati concessi per determinare se CGD ha agito per motivi diversi dalla normale prassi commerciale. A tale scopo, sono rilevanti le considerazioni di seguito riportate.
(101)
In primo luogo, quando sono stati concessi i primi tre prestiti nell’ottobre 2008, le difficoltà di BPN erano già ampiamente note. Secondo le autorità portoghesi, BPN aveva problemi di liquidità dall’estate del 2008, come dimostrano i cambiamenti sostanziali apportati all’alta dirigenza di BPN (cambiata due volte dagli inizi del 2008), le revisioni contabili di BPN intraprese dalla BdP in giugno e il declassamento di BPN da parte di Moody’s a Baa3 il 18 luglio 2008. Inoltre, il secondo, il terzo e il quarto prestito sono stati concessi dopo il 22 ottobre 2008, che è la data alla quale, secondo il Portogallo, BPN era in una situazione di grave liquidità negativa. Qualsiasi creditore operante in base alla normale prassi commerciale avrebbe richiesto a BPN le informazioni necessarie per comprenderne la situazione in termini di liquidità e la capacità di rimborso prima di concederle un altro prestito, e pertanto si sarebbe reso conto della situazione finanziaria precaria di BPN.
(102)
In secondo luogo, gli importi dei prestiti erano molto rilevanti rispetto al bilancio e alle passività di BPN all’epoca e costituivano per CGD un’esposizione significativa di una banca in difficoltà.
(103)
In terzo luogo, i prestiti sono stati concessi nell’ottobre e nel novembre 2008, subito dopo il fallimento di Lehman Brothers, in un momento in cui i mercati interbancari erano in larga misura inaccessibili anche per le istituzioni finanziarie internazionali più forti, e a maggior ragione per le banche con gravi problemi di liquidità.
(104)
In quarto luogo, per quanto riguarda il quarto prestito, la Commissione precisa che CGD non solo gestiva BPN nell’interesse dello Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, della legge di nazionalizzazione, ma aveva anche ottenuto una garanzia di Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione rispetto a tutti i crediti e alla liquidità che avrebbe potuto fornire a BPN nel contesto della nazionalizzazione e “in sostituzione dello Stato”.
(105)
Tenuto conto della situazione economica e finanziaria in generale, e in particolare delle difficoltà di BPN ampiamente note, sarebbe stato molto improbabile che un’altra istituzione fornisse la liquidità in questione a BPN, e ciò spiega il motivo per cui le autorità portoghesi hanno ritenuto che le misure di liquidità di CGD avessero un carattere “straordinario” (cfr. punto (25)).
(106)
Sulla base di ciascuna di tali considerazioni, la Commissione conclude che la decisione di CGD di concedere i prestiti di cui trattasi a BPN prima della sua nazionalizzazione non era una normale decisione commerciale. La decisione di procedere in tal senso deve essere considerata direttamente imputabile allo Stato. I prestiti costituiscono pertanto risorse statali.
(107)
Poiché hanno consentito a BPN di disporre di una liquidità che altrimenti BPN non avrebbe potuto ottenere sul mercato, i prestiti hanno fornito a BPN la liquidità necessaria per continuare a svolgere la propria attività e competere, tra gli altri, per i prestiti e i depositi sui mercati bancari in cui era attiva.
(108)
La Commissione ritiene pertanto che BPN abbia ottenuto un vantaggio economico.
(109)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne ha beneficiato unicamente BPN.
(110)
Nonostante l’osservazione del Portogallo secondo cui BPN era soltanto al nono posto nel settore bancario portoghese prima della sua nazionalizzazione, i prestiti di CGD falsavano o minacciavano di falsare la concorrenza ponendo BPN in una posizione vantaggiosa rispetto ad altre banche concorrenti, consentendo a BPN di disporre di una liquidità che altrimenti non avrebbe potuto ottenere sul mercato.
(111)
Tenuto conto che al momento della concessione dei prestiti BPN era attiva a livello nazionale, europeo e internazionale, fra cui, per esempio, mediante la sua controllata francese, le misure minacciavano inoltre di incidere sugli scambi tra Stati membri.
(112)
La Commissione ritiene pertanto che i quattro prestiti per un importo totale di 315 milioni di EUR forniti da CGD a BPN nell’ottobre e nel novembre 2008 costituiscano un aiuto di Stato.
6.1.1.2. Misure concesse dopo la nazionalizzazione, non connesse in modo specifico alla vendita a BIC
(113)
La Commissione ha già stabilito nella decisione del 24 ottobre 2011 che la nazionalizzazione non costituisce un aiuto di Stato a favore degli azionisti di BPN.
(114)
Le seguenti misure, non specificamente connesse alla vendita a BIC, sono state concesse dopo la nazionalizzazione di BPN:
(a)
la garanzia di Stato sugli strumenti emessi da BPN e finanziati da CGD, compresi i commercial paper sottoscritti da CGD e il ricorso alle linee di credito del mercato monetario fornite da CGD;
(b)
il trasferimento delle attività e delle passività a tre SPV di proprietà dello Stato.
(115)
La garanzia di Stato sul commercial paper emesso da BPN (e dalle SPV) e sottoscritto da CGD, concessa a BPN dopo la nazionalizzazione, era direttamente finanziata dallo Stato membro interessato. Inoltre, in base all’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione, tutte le linee di credito o di liquidità offerte da CGD a favore di BPN (e delle SPV) nel contesto della nazionalizzazione dovevano essere garantite dallo Stato portoghese. È pertanto indiscutibile che tutti i finanziamenti forniti da CGD a BPN (o alle SPV) dopo la nazionalizzazione comportano risorse statali.
(116)
Inoltre, va sottolineato che dopo la nazionalizzazione CGD era l’unica entità a fornire finanziamenti a BPN o alle SPV e che la sua esposizione aumentava nel corso del tempo in quanto erano scaduti altri strumenti di debito che non erano stati rinnovati dai prestatori originari o sostituiti da prestiti di altre istituzioni. La mancanza di fonti di finanziamento alternative per BPN non sorprende, tenuto conto che le sue difficoltà finanziarie e il suo futuro precario erano di dominio pubblico.
(117)
Le garanzie di Stato hanno consentito a BPN di ottenere sostegno finanziario in una situazione in cui non esistevano alternative per BPN sul mercato.
(118)
Tali garanzie hanno consentito a BPN di continuare l’attività sul mercato, di competere con altre banche (non solo per il mantenimento delle proprie attività, ma se possibile anche per cogliere nuove opportunità) e di ottemperare ai propri obblighi nei confronti dei clienti e di altri operatori del mercato.
(119)
Sulla base di quanto precede, la Commissione conclude che le garanzie di Stato conferiscono un vantaggio economico a BPN.
(120)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia un soggetto specifico, ossia BPN. Inoltre, per la parte della linea di liquidità che continua dopo la vendita, a beneficiarne è anche l’entità congiunta.
(121)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(122)
Le garanzie di Stato a favore di BPN hanno consentito a BPN di ricevere un finanziamento di notevole entità che non sarebbe stato disponibile sul mercato e hanno conferito a BPN un vantaggio selettivo. Hanno consentito a BPN di restare sul mercato e di proseguire le sue attività senza essere ulteriormente contaminata dalla sua situazione precedente. Costituiscono in aiuto di Stato.
(123)
Il trasferimento di talune attività da BPN alle SPV, che sono interamente di proprietà dello Stato membro interessato, implica che lo Stato membro ne ha la completa responsabilità finanziaria e si assume tutti i rischi per le attività nelle SPV, di cui almeno alcune possono essere irrecuperabili. La misura comporta quindi risorse statali.
(124)
La Commissione ritiene che il trasferimento di attività alle SPV prima della vendita, al valore contabile di 3,9 miliardi di EUR (con svalutazioni stimate in misura pari a 1,8 miliardi di EUR) comporti un vantaggio per BPN in quanto non vi è stata trasparenza ex ante, le attività non sono state valutate al prezzo di mercato e lo Stato non è stato remunerato nel quadro del trasferimento.
(125)
La Commissione ritiene che il trasferimento di attività al valore contabile e non al valore di mercato conferisca un vantaggio economico a BPN rispetto ai suoi concorrenti.
(126)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia un soggetto specifico, ossia BPN.
(127)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
6.1.1.3. Misure concesse dopo la nazionalizzazione, connesse alla vendita a BIC
(128)
Oltre alle misure concesse a BPN dopo la nazionalizzazione e non connesse alla vendita a BIC, sono state accordate altre misure in relazione alla vendita a BIC, fra cui quelle di seguito indicate:
a)
la ricapitalizzazione di BPN in vista della vendita;
b)
il trasferimento di altre attività e passività a BPN in relazione alla vendita;
c)
il diritto di BIC di trasferire i prestiti in sofferenza allo Stato, dopo la vendita;
d)
il trasferimento allo Stato, in vista della vendita, dei costi connessi ai rischi di contenzioso;
e)
la concessione da parte di CGD di una linea di liquidità all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento di una linea di credito di commercial paper, dopo la vendita, garantita dallo Stato, di [150-500] milioni di EUR.
(129)
Il 15 febbraio 2012 è stata effettuata una ricapitalizzazione di BPN per un importo di 600 milioni di EUR. Tale misura è stata attuata direttamente dallo Stato e mediante risorse statali in vista della vendita a BIC.
(130)
La ricapitalizzazione di BPN del 15 febbraio 2012 per un importo di 600 milioni di EUR è stata calcolata in modo da fornire a BPN [200-400] milioni di EUR di capitale azionario al momento della vendita. Quest’ultimo importo corrispondeva al momento dell’offerta di BIC del 20 luglio 2011 a circa il [10-18] % del capitale di base di classe 1. Si tratta di un valore nettamente superiore al minimo previsto dalle normative (9 % del capitale di base di classe 1 alla fine del 2011 e 10 % del capitale di base di classe 1 alla fine del 2012) (41).
(131)
La Commissione ritiene che l’apporto di capitale conferisca un vantaggio economico a BPN e all’attività economica dopo la vendita. Il vantaggio deriva dal fatto di garantire che il capitale necessario per soddisfare e superare i requisiti regolamentari sia disponibile per BPN in seguito alla ricapitalizzazione e anche per l’entità congiunta. Tale capitale consente a BPN, e consentirà anche all’entità congiunta, di essere attiva sui mercati e di fornire nuovi crediti, in un contesto economico in cui altri concorrenti devono ridurre la leva finanziaria.
(132)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico, ossia BPN, e l’entità congiunta continuerà l’attività economica dopo la vendita.
(133)
Il Portogallo sostiene che BPN ha continuato a ridurre la sua quota di mercato in seguito alla nazionalizzazione e che l’entità congiunta avrà una quota di mercato inferiore all’1 % in termini di crediti ai clienti, risorse ai clienti o prodotti bancari e inferiore al 2 % sui mercati pertinenti. Tuttavia, le misure falsano o minacciano di falsare la concorrenza in quanto pongono BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC in una posizione di vantaggio rispetto ad altre banche concorrenti. Il capitale in eccesso nell’entità congiunta tutela l’attività economica dai rischi di investimento cui si trovano di fronte altri concorrenti, aumentando inoltre la probabilità che sia disponibile altra liquidità per entrambi i beneficiari, e potrebbe facilitare la futura espansione di BPN e dell’entità congiunta in un contesto economico in cui altri concorrenti attivi in Portogallo devono ridurre la leva finanziaria.
(134)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(135)
La ricapitalizzazione di 600 milioni di EUR di BPN avvenuta il 15 febbraio 2012 costituisce un aiuto di Stato.
(136)
Le misure concesse in relazione alla vendita a BIC includono il diritto di BIC di richiedere il trasferimento, prima della chiusura, di altre attività e passività di BPN, come i prestiti verso istituti di credito o i beni materiali e finanziari. Comprendono inoltre il diritto di BIC di trasferire depositi con prezzi […] punti base superiori al tasso di riferimento pertinente o di ricevere dallo Stato la differenza di remunerazione per tali depositi.
(137)
Il trasferimento da BPN di talune attività e passività (compresi i depositi) selezionate da BIC è finanziato direttamente dallo Stato membro interessato. Qualsiasi elemento sarà trasferito da BPN al valore contabile alle SPV, che sono interamente di proprietà dello Stato membro interessato, o sarà in ogni caso sotto la sua responsabilità finanziaria. Lo Stato membro interessato sosterrebbe pertanto l’onere finanziario della gestione e dell’utilizzo di tali attività e passività. Lo Stato membro interessato dovrebbe anche finanziare la differenza tra l’interesse applicabile ai depositi e la soglia di prezzo di […] punti base superiore al tasso di riferimento.
(138)
La Commissione ritiene che il trasferimento di altre attività e passività alle SPV prima della vendita comporti un vantaggio per BPN e l’entità congiunta in quanto non vi è stata trasparenza ex ante, le attività non sono state valutate al prezzo di mercato e lo Stato non è stato remunerato nel quadro del trasferimento.
(139)
La Commissione ritiene che il trasferimento di attività al valore contabile e non al valore di mercato conferisca un vantaggio economico a BPN e all’entità congiunta rispetto ai concorrenti. BIC poteva scegliere liberamente le attività da trasferire a tale condizione dell’accordo quadro e le attività in questione non sarebbero state valutate al valore di mercato né lo Stato sarebbe stato rimborsato per esse. Per contro, tenuto conto che questa opzione riduce l’RWA di BPN, ne risulterebbe un aumento del coefficiente di capitale della banca, e di conseguenza della sua capacità di concedere nuovi prestiti e di essere attiva nel mercato. Dopo la vendita, il vantaggio verrebbe trasferito all’entità congiunta.
(140)
La remunerazione da parte dello Stato della differenza tra l’interesse applicabile sui depositi e la soglia di prezzo di […] punti base superiore al tasso di riferimento elimina un costo che BPN dovrebbe sostenere in condizioni normali, e pertanto conferisce un vantaggio a BPN.
(141)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico, ossia BPN, e l’attività economica continuerà dopo la vendita.
(142)
Le misure falsano o minacciano di falsare la concorrenza in quanto pongono BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC in una posizione di vantaggio rispetto ad altre banche concorrenti non richiedendo ad esse di ridurre la leva finanziaria a differenza dei altri concorrenti e consentendo a BPN e all’entità congiunta di concedere un maggiore volume di crediti all’economia.
(143)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(144)
Il trasferimento di altre attività e passività (compresi i depositi) dal bilancio di BPN alle SPV prima della vendita costituisce un aiuto di Stato.
(145)
BIC ha il diritto di rivendere entro […] mesi i prestiti in sofferenza da almeno […] giorni (fino a un massimo del […] % del valore nominale del portafoglio dei prestiti totale selezionato da BIC dopo la compensazione con i depositi esistenti) e per l’importo eccedente il livello di accantonamento ([…] milioni di EUR).
(146)
Il diritto di BIC di trasferire altre attività e passività dal bilancio dopo la vendita è finanziato direttamente dallo Stato membro interessato. Gli elementi ritirati da BPN saranno trasferiti al valore contabile alle SPV, che sono interamente di proprietà dello Stato membro interessato, o saranno in ogni caso sotto la sua responsabilità finanziaria. Lo Stato membro interessato sosterrebbe pertanto l’onere finanziario della gestione e dell’utilizzo di tali attività.
(147)
La Commissione ritiene che la possibilità di ritirare prestiti in sofferenza dopo la vendita consenta a BPN e all’entità congiunta di espandere la propria attività e di concedere un maggiore volume di crediti in un contesto economico in cui altri concorrenti attivi in Portogallo devono ridurre la leva finanziaria. In effetti, se si mantenesse lo stesso livello di capitale proprio, il coefficiente di capitale della banca aumenterebbe con il trasferimento dei prestiti in sofferenza e la riduzione dell’RWA. Ne consegue che aumenterebbe la sua capacità di concedere nuovi prestiti e di essere attiva nel mercato.
(148)
L’entità congiunta avrà anche un vantaggio rispetto ai suoi concorrenti che devono affrontare svalutazioni su attività di qualità inferiore, che devono assorbire, limitando il capitale disponibile per nuovi prestiti. Per contro, l’entità congiunta non subirà una riduzione della base di capitale in seguito a tali svalutazioni e alla diminuzione del valore del suo portafoglio di prestiti.
(149)
Inoltre, la possibilità per BIC di restituire i prestiti in sofferenza allo Stato entro […] dalla data della vendita potrebbe modificare l’RWA della banca e comportare un coefficiente di capitale di base di classe 1 superiore al livello del [10-18] % che risulta nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011. La Commissione prende atto dell’impegno del Portogallo a questo proposito secondo cui se Banco BIC o l’entità congiunta deciderà di restituire i prestiti allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo la vendita, rimborserà allo Stato il capitale associato a tali prestiti in misura pari al [10-18] % delle attività ponderate per il rischio dei prestiti, trasferendo inoltre i prestiti in sofferenza e rimborsando il capitale associato a tali prestiti allo Stato solo dopo aver completamente esaurito gli accantonamenti disponibili alla data della vendita sui conti di BPN.
(150)
La misura in questione è selettiva in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico, ossia BPN, e l’attività economica continuerà dopo la vendita.
(151)
La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza in quanto pone BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC in una posizione di vantaggio rispetto ad altre banche concorrenti non richiedendo ad esse di ridurre la leva finanziaria a differenza di altri concorrenti e consentendo quindi a BPN e all’entità congiunta di concedere un maggiore volume di crediti all’economia.
(152)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(153)
La misura potrebbe consentire a BPN e all’entità congiunta, in mancanza di un impegno a restituire il capitale connesso ai prestiti, di modificare retroattivamente l’RWA della banca dopo la vendita, con la conseguenza di una capitalizzazione proporzionale più elevata della banca. La misura conferisce pertanto un vantaggio alla banca e falsa la concorrenza con altri operatori. La misura costituisce un aiuto di Stato.
(154)
Il trasferimento dei rischi di contenzioso di BPN allo Stato costituisce una passività assunta a carico dallo Stato.
(155)
Assumendo a carico una passività di BPN, lo Stato concede un vantaggio a BPN e all’entità congiunta rispetto ai loro concorrenti che devono contrarre passività equivalenti nel proprio bilancio.
(156)
La misura in questione è selettiva in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico (BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC).
(157)
La misura concede a BPN e all’entità congiunta un alleggerimento dei requisiti patrimoniali in un momento in cui non esistono alternative sul mercato e altri concorrenti devono contrarre tali passività nel proprio bilancio.
(158)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(159)
La misura concede un alleggerimento dei requisiti patrimoniali e costituisce un aiuto di Stato.
(160)
La concessione di una linea di liquidità di [150-350] milioni di EUR all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento di una linea di credito di commercial paper di [150-500] milioni di EUR da parte di CGD a favore di BPN dopo la vendita devono essere considerati imputabili allo Stato tenendo conto delle condizioni specifiche in cui si sono verificati.
(161)
In primo luogo, CGD è interamente di proprietà dello Stato, che ne nomina i membri del consiglio di amministrazione. Come indicato ai punti (101) e (24), CGD è stata incaricata per legge di gestire BPN e ha anche ottenuto una garanzia di Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione riguardo a tutti i crediti e alla liquidità che potrebbe concedere a BPN nel contesto della nazionalizzazione e “in sostituzione dello Stato”. La garanzia continua a essere applicata alla linea di credito di [150-500] milioni di EUR.
(162)
In secondo luogo, le decisioni di concedere le linee di liquidità e di credito non sono state adottate in maniera indipendente da CGD, ma facevano parte delle condizioni della vendita negoziata tra BIC e le autorità portoghesi.
(163)
La concessione da parte di CGD di una linea di liquidità di [200-400] milioni di EUR all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento da parte di CGD di una linea di credito di commercial paper di [150-500] milioni di EUR dopo la vendita sono pertanto direttamente imputabili allo Stato membro interessato.
(164)
Le misure consentono a BPN e all’entità congiunta di avere un accesso facile e economico a liquidità.
(165)
Riguardo alla linea di credito di [200-400] milioni di EUR concessa da CGD a BIC, la Commissione sottolinea che garantirà un margine di sicurezza per la posizione finanziaria dell’entità congiunta, in caso di flussi in uscita dai depositi dopo la vendita. Nessuna linea di credito di questo tipo viene concessa da CGD a entità diverse dall’entità congiunta. La linea di credito costituisce pertanto un vantaggio economico per l’entità congiunta.
(166)
Anche il mantenimento di una linea di credito, con una garanzia di Stato, di [150-500] milioni di EUR fino a […] per il programma di commercial paper in corso conferisce a BPN e all’entità congiunta un vantaggio rispetto ai concorrenti in termini di accesso a liquidità.
(167)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico (BPN e l’entità congiunta conseguente alla vendita a BIC).
(168)
Il vantaggio concesso a BPN e all’entità congiunta dopo la vendita falsa la concorrenza, a maggior ragione se si considera il costo attualmente elevato da sostenere per contrarre prestiti sui mercati finanziari.
(169)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(170)
La concessione da parte di CGD di una linea di liquidità di [200-400] milioni di EUR all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento di una linea di credito di commercial paper di [150-500] milioni di EUR a favore di BPN costituiscono un aiuto di Stato.
6.1.1.4 Possibile aiuto all’acquirente
(171)
In base al punto 49 della comunicazione sulle banche, onde garantire che nessun aiuto venga concesso agli acquirenti di un’istituzione finanziaria venduta dallo Stato, è importante che vengano rispettate determinate condizioni e in particolare che: il processo di vendita sia aperto, trasparente e non discriminatorio e senza condizioni, la vendita avvenga a condizioni di mercato e lo Stato massimizzi il prezzo di vendita delle attività e passività interessate.
(172)
Riguardo al primo requisito, sebbene il processo di vendita sia iniziato con una procedura di appalto aperta e senza condizioni, l’offerta vincolante presentata da BIC non era definitiva in relazione a vari aspetti sostanziali della transazione proposta, fra cui la parte delle attività e passività di BPN che BIC intendeva acquistare, e il numero esatto di controllate e dei membri del personale da rilevare. Tutti questi aspetti sono stati discussi in trattative bilaterali successive svoltesi tra le autorità portoghesi e BIC e culminate nell’accordo quadro del 9 dicembre 2011. Anche l’accordo quadro non è definitivo riguardo alla parte esatta della banca che viene acquistata. In particolare, non determina le attività e le passività che saranno rilevate da BIC, nonostante sia chiaramente specificato che BPN disporrà di capitale proprio per un importo di [200-400] milioni di EUR al momento della vendita. In altre parole, né l’offerta di BIC del 20 luglio 2011 né l’accordo quadro specificano chiaramente ciò che BIC acquista, tuttavia entrambi fissano un prezzo preciso per l’acquisto.
(173)
A questo proposito, è importante sottolineare che l’accordo quadro non deve scostarsi dalle condizioni dell’offerta vincolante di BIC del 20 luglio 2011 fornendo ulteriori vantaggi a BIC e/o all’entità congiunta. In effetti, tenuto conto delle condizioni molto flessibili dell’offerta vincolante del 20 luglio 2011, BIC poteva ottenere altre concessioni dallo Stato, per esempio riducendo la parte delle attività e delle passività effettivamente acquistata. Tali ulteriori concessioni avrebbero come conseguenza un coefficiente di capitale di base di classe 1 più elevato di quello che risulta nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011, senza contraddire i termini del processo di vendita.
(174)
La Commissione accoglie pertanto con favore l’impegno del Portogallo a limitare il livello di capitalizzazione di BPN alla data della vendita al [10-18] % del capitale di base di classe 1, come risulta dall’offerta di BIC. L’ulteriore impegno del Portogallo a far sì che BIC rimborsi il capitale connesso ai prestiti in sofferenza che restituirebbe allo Stato o a un organo veicolo controllato dallo Stato dopo la vendita garantisce che il livello di capitale di base di classe 1 non sia indebitamente aumentato dopo la vendita.
(175)
Come dimostrato nella sezione 6.1.1.3, tutte le misure connesse alla vendita a BIC comportano risorse statali.
(176)
In mancanza della determinazione del capitale di base di classe 1 di BPN nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011 o nell’accordo quadro (entrambi indicano soltanto l’importo assoluto del capitale che deve esistere in BPN al momento della vendita senza tenere conto dell’RWA della banca o del diritto di BIC di scegliere le attività e le passività da trasferire alle SPV prima della vendita), la Commissione prende atto della possibilità che BPN possa avere alla fine un coefficiente di capitale di base di classe 1 superiore a quello risultante dall’offerta. Secondo le informazioni presentate dalle autorità portoghesi, il [10-18] % del capitale di base di classe 1 è il livello del capitale risultante dall’offerta di BIC del 20 luglio 2011.
(177)
La Commissione sottolinea tuttavia che il Portogallo si è impegnato a limitare il livello di capitalizzazione di BPN alla data della vendita al [10-18] % del capitale di base di classe 1, come risulta dall’offerta di BIC. In questo modo, lo Stato potrà massimizzare il prezzo di vendita per le attività e le passività interessate. Tale impegno è necessario per garantire che non sia concesso alcun vantaggio a BIC.
(178)
Inoltre, esercitando il diritto di trasferire allo Stato altri prestiti in sofferenza dopo la vendita, BIC poteva ridurre ulteriormente l’ambito della banca, aumentando quindi il coefficiente di base di classe 1 per l’entità congiunta a un livello più elevato di quello risultante dall’offerta di BIC del 20 luglio 2011. Ciò poteva conferire un ulteriore vantaggio a BIC. L’impegno aggiuntivo del Portogallo a far sì che BIC rimborsi il capitale connesso ai prestiti in sofferenza che restituirebbe allo Stato o a un organo veicolo di proprietà dello Stato dopo la vendita garantisce che il livello del capitale di base di classe 1 non aumenti ulteriormente dopo la vendita. Tale impegno è necessario per evitare di conferire un vantaggio a BIC.
(179)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia un soggetto specifico, ossia BIC, e implicitamente anche l’entità congiunta.
(180)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(181)
Tenuto conto degli impegni assunti dal Portogallo, la Commissione può concludere che i risultati finali del processo, compresi gli elementi concordati con BIC nell’accordo quadro, non avrebbero modificato l’esito della procedura di appalto e BIC non ottiene alcun vantaggio dal processo di vendita.
6.1.2 Quantificazione dell’aiuto
(182)
BPN e l’entità congiunta che continuerà le attività economiche di BPN hanno beneficiato di varie misure di aiuto di Stato di cui di seguito si riporta una sintesi.
Tabella 1
misure di aiuto concesse a BPN e all’entità congiunta
Descrizione
Importo in milioni di EUR
a.
Prestiti concessi da CGD prima della nazionalizzazione
315
b.
Trasferimento di 3,9 miliardi di EUR di attività alle SPV prima della procedura di appalto
Tra 1 800 e 4 000
c.
Apporto di capitale da parte dello Stato del 15 febbraio 2012
600
d.
Linee di liquidità concesse da CGD a BPN (al 31 dicembre 2011)
[150-500]
di cui coperte da una garanzia di Stato esplicita
[200-400]
e. Linee di liquidità richieste da BIC per l’entità congiunta
di cui mantenimento del programma di commercial paper esistente
400
di cui nuova linea di liquidità
300
(183)
In primo luogo, va sottolineato che le misure di aiuto in questione non sono da considerare tutte cumulative, in quanto, secondo le autorità portoghesi, alcune misure ne hanno sostituite altre (per esempio, i prestiti iniziali concessi da CGD prima della nazionalizzazione sono stati sostituiti dal commercial paper emesso da BPN dopo la nazionalizzazione).
(184)
Le misure b e c comportano apporti di capitale o sono equivalenti ad apporti di capitale. Il loro importo è pari almeno a 3 miliardi di EUR, o a circa il 50 % del bilancio di BPN prima della nazionalizzazione. Inoltre, l’importo totale delle garanzie di Stato sul programma di emissione di commercial paper concesse dal Portogallo a favore di BPN dalla data della nazionalizzazione è pari a 5 miliardi di EUR, di cui 4,5 miliardi di EUR erano stati utilizzati al 31 dicembre 2011.
(185)
Inoltre, BIC ha il diritto di trasferire i depositi con un prezzo superiore a […] punti base o di ottenere dallo Stato il pagamento della differenza, con un costo che secondo le stime del Portogallo è pari a circa […] EUR. Infine, il trasferimento allo Stato dei costi connessi al contenzioso e il trasferimento, nel contesto della vendita, di altre attività e passività, compresi i prestiti in sofferenza, dal bilancio di BPN alle SPV, comportano un ulteriore aiuto, considerato non quantificabile dal Portogallo.
6.2 Compatibilità delle varie misure di aiuto: applicazione dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE
(186)
L’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato sul funzionamento dell’Unione europea autorizza la Commissione a dichiarare un aiuto incompatibile con il mercato interno se è inteso “a porre rimedio a un grave turbamento dell’economia di uno Stato membro”.
(187)
La Commissione ha riconosciuto che la crisi finanziaria mondiale può creare un grave turbamento dell’economica di uno Stato membro e che le misure di sostegno alle banche possono consentire di porre rimedio a tale turbamento. L’analisi è stata confermata nella comunicazione sulle banche, nella comunicazione sulla ricapitalizzazione (42), nella comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore (43) e nella comunicazione sulla ristrutturazione (44). La Commissione continua a ritenere che un aiuto di Stato possa essere approvato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato in considerazione dello stress che di recente ha colpito nuovamente i mercati finanziari. La Commissione ha ribadito tale parere adottando la comunicazione di proroga del 2011 che proroga fino al 31 dicembre 2011 l’applicazione delle norme in materia di aiuti di Stato alle misure di sostegno alle banche nel contesto della crisi finanziaria (45).
(188)
Il Portogallo in particolare è stato gravemente colpito dalla crisi economica e finanziaria, i cui effetti sono stati confermati nelle varie decisioni della Commissione (46) che approvano le misure adottate dalle autorità portoghesi per lottare contro la crisi finanziaria. Inoltre, deve essere presa in considerazione la situazione economica e finanziaria molto difficile che ha determinato la presentazione di una richiesta ufficiale di assistenza internazionale da parte del Portogallo il 7 aprile 2011, con la conseguente conclusione del memorandum d’intesa avvenuta il 17 maggio 2011.
(189)
La Commissione ritiene che il fallimento incontrollato di BPN avrebbe gravi conseguenze per l’economia portoghese. Le misure possono pertanto essere valutate ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato.
6.3 Compatibilità in base alla comunicazione sulla ristrutturazione
(190)
La comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce le norme in materia di aiuti di Stato applicabili alla ristrutturazione delle istituzioni finanziarie nella crisi attuale. In base a tale comunicazione, per essere compatibile con l’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, la ristrutturazione di un’istituzione finanziaria nel contesto dell’attuale crisi finanziaria deve:
(i)
comportare il ripristino della redditività della banca;
(ii)
comprendere un contributo proprio del beneficiario sufficiente (condivisione degli oneri);
(iii)
prevedere misure sufficienti per limitare le distorsioni della concorrenza.
6.3.1 Redditività
(191)
I punti 9 e 10 della comunicazione sulla ristrutturazione stabiliscono che lo Stato membro deve fornire un piano di ristrutturazione completo e dettagliato che fornisca informazioni complete sul modello aziendale. Il piano dovrebbe anche individuare le cause delle difficoltà di un’istituzione finanziaria e le alternative al piano di ristrutturazione proposto.
(192)
Il piano di ristrutturazione dovrebbe dimostrare che la strategia della banca è basata su un concetto coerente e che la banca ha ripristinato la redditività a lungo termine senza dipendere dal sostegno statale.
(193)
Il punto 17 della comunicazione sulla ristrutturazione ribadisce che la vendita dell’istituzione finanziaria (o di una sua parte) a un’altra istituzione finanziaria può contribuire al ripristino della redditività a lungo termine. Nel caso in esame, la Commissione osserva che le autorità portoghesi hanno deciso di vendere BPN mediante una procedura di gara d’appalto. Ne consegue che l’attività bancaria sarà venduta a BIC dopo taluni adeguamenti e le attività scelte saranno trasferite alle SPV allo scopo di essere liquidate nel corso del tempo. La Commissione deve pertanto valutare se l’attività bancaria di BPN che farà parte dell’attività dell’acquirente (l’entità congiunta) sarà redditizia.
(194)
Nella decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione precisa che non aveva ricevuto un piano aziendale che dimostrasse effettivamente la redditività di BPN quale soggetto integrato in BIC e quindi non poteva giungere a una conclusione al riguardo. Il Portogallo ha presentato un piano aziendale dettagliato per BPN integrata in BIC sotto forma del piano di ristrutturazione di gennaio 2012 (comprese le informazioni aggiuntive sull’attività e la redditività fornite il 3 febbraio 2012).
(195)
Secondo il piano di ristrutturazione di gennaio 2012, la parte di BPN venduta a BIC ha un bilancio molto più limitato, pari a circa […] miliardi di EUR, rispetto a quello di BPN al momento della nazionalizzazione.
(196)
Insieme alle attività di BIC, le attività totali dell’entità congiunta saranno pari a circa […] miliardi di EUR.
(197)
Il bilancio di BPN al momento della vendita a BIC contiene soltanto le attività più redditizie e le risorse migliori della banca. In particolare, il portafoglio di prestiti trasferito a BIC è stato ripulito e la maggior parte delle attività non liquide è stata trasferita alle SPV.
(198)
Le passività di BPN sono costituite principalmente da depositi al dettaglio per un importo totale di 1 669 milioni di EUR e da strumenti di debito subordinato per un importo totale di 246 milioni di EUR.
Tabella 2
BPN dopo la vendita e dopo l’apporto di capitale (proforma) (47)
Milioni di EUR
Depositi, banche centrali e istituti di credito
[…]
Crediti netti verso i clienti
[…]
Altre attività
[…]
TOTALE ATTIVITÀ
[…]
Depositi
[…]
Altre passività
[…]
Debito subordinato
[…]
TOTALE PASSIVITÀ
[…]
Capitale proprio
[…]
TOTALE PASSIVITÀ E CAPITALE PROPRIO
[…]
(199)
Le misure di ristrutturazione già avviate dagli amministratori provvisori saranno portate avanti da BIC, ponendo rimedio alle cause specifiche dei problemi di BPN.
(200)
Come indicato al precedente punto (24), la dirigenza è stata completamente sostituita. Tenendo conto delle condizioni specifiche che hanno determinato la nazionalizzazione di BPN, e in particolare vari casi presunti di frode commessi dall’ex dirigenza della banca, la nuova dirigenza ha avviato vari procedimenti giuridici (48) per difendere gli interessi della banca. Le procedure di gestione dei rischi della banca sono state completamente ridefinite per attuare le migliori prassi.
(201)
I nuovi amministratori di BPN si sono anche concentrati sull’ottimizzazione della struttura dei costi e hanno adottato alcune iniziative per ridurre i costi operativi. Tra dicembre 2008 e dicembre 2010 i costi operativi sono stati ridotti di circa […] milioni di EUR e i costi del personale di circa […] milioni di EUR.
(202)
In base al piano di ristrutturazione di gennaio 2012, la strategia di BIC consiste nel concentrarsi sulle attività al dettaglio essenziali e nello sfruttare la rete di BPN per diventare la banca di riferimento per le transazioni commerciali e finanziarie tra il Portogallo e l’Angola.
(203)
Tale piano è basato su ipotesi macroeconomiche sottostanti ragionevoli, tenendo conto della situazione attuale dei mercati in Portogallo, con la previsione economica di una continuazione della fase di recessione fino al 2014.
(204)
Dalle previsioni finanziarie emerge che alla fine del periodo di ristrutturazione (31 dicembre 2016) l’entità congiunta dovrebbe avere la possibilità, anche in uno scenario di crisi, di coprire i propri costi e di realizzare un rendimento del capitale netto di circa [1-10] %.
(205)
La base di capitale iniziale prevista sarà molto superiore ai requisiti patrimoniali minimi con un coefficiente di capitale di base di classe 1 di circa [10-18] %, grazie all’apporto di capitale da parte dello Stato.
(206)
In seguito al considerevole apporto di capitale da parte dello Stato, i coefficienti di capitale previsti della banca durante il periodo di ristrutturazione e alla fine dello stesso dovrebbero essere superiori ai requisiti minimi e quindi garantire la solvibilità della banca. In base al piano aziendale fornito dal Portogallo e di cui si tiene conto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012, in uno scenario di base il capitale di base di classe 1 alla fine del periodo di ristrutturazione (31 dicembre 2016) sarà pari all’[8-12] %, ossia leggermente superiore ai valori di soglia regolamentari del 10 % stabiliti dalla BdP a dicembre 2012 (49), e nello scenario di crisi di poco inferiore a tali valori ([7-11] %), come indicato nel grafico 1 riportato al punto (207).
(207)
Un’evoluzione di questo tipo dovrebbe essere dovuta principalmente alla necessità di attuare il piano aziendale proposto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012 concedendo un volume di crediti più ampio all’economia e alle ripercussioni dei risultati negativi nei primi anni del piano di ristrutturazione. I risultati negativi saranno dovuti principalmente alla struttura dei costi della banca, ancora elevata rispetto al volume delle sue attività, e al costo della ristrutturazione che sarà intrapresa da BIC.
Grafico 1
previsioni per l’entità congiunta BPN/BIC nello scenario di base, 2012-2016
[…]
(208)
Per quanto riguarda la liquidità, il piano aziendale si basa principalmente sui depositi, con una crescita prevista dei depositi di circa [1-10] % all’anno. La Commissione ritiene che un finanziamento stabile dell’entità congiunta attraverso i depositi sia un elemento importante del piano di ristrutturazione. Considerando le dimensioni limitate dell’entità congiunta e delle sue possibilità di crescita, le previsioni riguardo all’andamento dei depositi è credibile.
(209)
Nel contempo, la Commissione ritiene che per garantire la redditività dell’entità congiunta non dovrebbe essere incentivata la sostituzione dei depositi con i finanziamenti all’ingrosso. A tale proposito, è importante che la remunerazione della linea di liquidità richiesta da BIC per compensare un possibile flusso in uscita dai depositi sia aumentata almeno al tasso Euribor +[…] punti base. L’impegno del Portogallo al riguardo è necessario per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno, tenendo conto del fatto che […] ha una quantità considerevole di depositi attualmente remunerati in misura superiore a Euribor +[…] punti base, che è un livello al quale BIC può decidere di non mantenere tali depositi. Se la remunerazione sulla nuova linea di credito non fosse stabilita a un livello che fornisca a BIC un incentivo a mantenere il livello di depositi in linea con quanto previsto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012, BIC potrebbe essere indotta a sostituire i depositi con finanziamenti più economici di CGD. Tale sostituzione potrebbe migliorare la redditività a breve termine dell’entità congiunta, compromettendo tuttavia al contempo le sue prospettive di redditività.
(210)
A questo proposito, è anche importante sottolineare che con un tasso Euribor +[…] punti base, la linea di credito viene comunque concessa a condizioni più favorevoli di quelle che BIC potrebbe ottenere sul mercato. Sebbene alla Commissione non siano stati forniti parametri di riferimento comparabili per transazioni simili che avvengono sul mercato, la Commissione sottolinea che sarebbe improbabile che una linea di credito di tale durata e dimensioni sia disponibile sul mercato, anche a livelli di interessi più elevati. Inoltre, la Commissione ritiene interessante che la remunerazione sui prestiti concessi da CGD […] sia fissata al tasso Euribor […] mesi +[…] punti base.
(211)
Alla luce di quanto precede, i dubbi della Commissione sulla redditività di BPN sono stati dissipati.
6.3.2 Aiuto limitato al minimo e condivisione degli oneri
(212)
La comunicazione sulla ristrutturazione indica che un contributo appropriato del beneficiario è necessario al fine di limitare l’aiuto al minimo indispensabile e di attenuare i problemi di distorsione della concorrenza e di rischio morale. A tale scopo: a) sia i costi della ristrutturazione che l’importo dell’aiuto devono essere limitati e b) è necessario un contributo proprio significativo.
(213)
I principi che disciplinano il contributo proprio della banca beneficiaria nella fase di ristrutturazione sono esposti nella sezione 3 della comunicazione sulla ristrutturazione. Occorre i) che gli aiuti alla ristrutturazione si limitino alla copertura dei costi necessaria al ripristino della redditività; ii) che le banche beneficiarie utilizzino nella misura del possibile le proprie risorse per finanziare la ristrutturazione, ad esempio attraverso la vendita di attività; e iii) che i costi connessi con la ristrutturazione siano anche a carico di coloro che hanno investito nella banca, assorbendo le perdite con il capitale disponibile ed erogando una remunerazione adeguata per gli interventi statali. L’obiettivo della condivisione degli oneri è duplice: limitare le distorsioni della concorrenza ed ovviare al cosiddetto rischio morale (50).
(214)
Un piano di ristrutturazione deve dimostrare chiaramente che l’aiuto è stato mantenuto al minimo necessario. I costi associati alla ristrutturazione devono essere sostenuti non solo dallo Stato, ma nella massima misura possibile anche da coloro che hanno investito nella banca. In altre parole, la banca e i detentori del suo capitale dovrebbero contribuire alla ristrutturazione il più possibile mediante le proprie risorse. Gli aiuti alla ristrutturazione devono limitarsi alla copertura dei costi necessari al ripristino della redditività. Ne consegue che un’impresa non deve ricevere risorse pubbliche che potrebbero essere utilizzate per finanziare attività che distorcono il mercato e non sono connesse al processo di ristrutturazione, come le acquisizioni (51).
(215)
Per quanto riguarda la limitazione dell’aiuto al minimo, il punto 23 della comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce che gli aiuti alla ristrutturazione devono essere limitati alla copertura dei costi necessari al recupero della redditività.
(216)
A tale scopo, la Commissione deve valutare, in primo luogo, l’affermazione delle autorità portoghesi secondo cui i costi associati alla vendita di BPN a BIC sono inferiori ai costi che dovrebbero essere sostenuti dal Portogallo in caso di liquidazione di BPN e, in secondo luogo, se l’aiuto concesso per la ristrutturazione di BPN è stato mantenuto al minimo necessario.
(217)
Nella decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione ha espresso dubbi su vari aspetti del confronto quantitativo tra i due scenari proposti dal Portogallo all’epoca.
(218)
Nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012, il Portogallo ha fornito un confronto aggiornato dei due scenari e ha modificato le sue ipotesi iniziali per affrontare le principali preoccupazioni espresse dalla Commissione nella decisione del 24 ottobre 2011, che riguardavano i costi in caso di liquidazione. In modo specifico, il Portogallo ha affrontato la riduzione (haircut) dei prestiti e il trattamento dei titolari di obbligazioni subordinate.
(219)
In particolare, il Portogallo ha fornito ulteriori informazioni e un parametro di riferimento alternativo riguardo alla sua ipotesi in relazione allo riduzione (haircut) del 30-50 % del valore contabile nell’ambito della vendita dei prestiti. Il Portogallo ha anche fornito i dati finali sui prestiti assunti da BIC, il cui importo non era noto al momento del confronto iniziale, ossia il 17 febbraio 2012. Ha anche eliminato dallo scenario di liquidazione i costi associati al rimborso di alcuni titolari di obbligazioni subordinate, come specificato al punto (221).
(220)
La Commissione ritiene che, tenendo conto della situazione economica attuale e della riduzione della leva finanziaria del settore bancario, l’applicazione di una riduzione del valore nominale (haircut) nell’ambito della vendita di un portafoglio di prestiti sia giustificabile. Inoltre, se i prestiti fossero stati mantenuti fino alla scadenza, lo Stato avrebbe dovuto sostenere i costi finanziari e il rischio di credito fino alla scadenza. La Commissione può pertanto accettare il valore più basso della stima della riduzione (haircut) fornita del Portogallo, ossia una riduzione (haircut) di [20-50]%.
(221)
In relazione ai titolari di obbligazioni subordinate, alla Commissione risulta che l’importo totale di 245 milioni di EUR sia composto da vari elementi. Può essere possibile […]. Il Portogallo ha sostenuto che, dopo una valutazione giuridica delle condizioni di ogni emissione, […].
(222)
La tabella 3 fornisce un quadro generale della stima dei flussi in entrata/in uscita, tenendo conto delle ipotesi rivedute menzionate nei precedenti paragrafi (219)-(221). Tale stima tiene conto soltanto dei costi marginali connessi ai due scenari (e non dei costi già sostenuti) ed è basata sui dati di bilancio di BPN al momento della vendita a BIC (52).
Tabella 3
confronto tra gli scenari di vendita a BIC e di liquidazione (dati in milioni di EUR)
Vendita a BIC
Liquidazione
FLUSSI IN USCITA
1
Pagamento dei finanziamenti a istituti di credito
[…] (53)
2
Pagamento dei depositi dei clienti
[…]
3
Aumento di capitale
[…]
4
Titolari di obbligazioni subordinate, escluse le obbligazioni perpetue - TBC
[…]
Flussi in uscita totali
[…]
[…]
Vendita a BIC
Liquidazione
FLUSSI IN ENTRATA
5
Vendita di prestiti dei clienti (2 114 milioni di EUR al netto della riduzione (haircut) del 30 %)
[…]
6
Rimborso di contanti e prestiti a istituti di credito
[…] (54)
7
Prezzo di vendita di BPN
[…]
8
Premio di vendita di depositi - 2 % del saldo dei depositi
[…]
Flussi in entrata totali
[…]
DIFFERENZA PREVISTA
[…]
[…]
(223)
Nel complesso le opzioni della liquidazione in base alle quali lo Stato pagherebbe tutti i depositi (diversi da quelli dei creditori subordinati titolari di obbligazioni perpetue) e tutta l’esposizione verso gli istituti di credito sarebbero più onerose della vendita a BIC.
(224)
La Commissione riconosce le incertezze connesse ad alcune ipotesi, ossia la possibilità di recuperare i crediti trasferiti a BIC. Deve essere preso in considerazione anche il fatto che la liquidazione potrebbe avere ricadute negative sulla fiducia in tutto il settore bancario e sul rating sovrano dello Stato membro interessato.
(225)
Sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione conclude che l’opzione di ristrutturazione della banca, ossia la vendita a BIC, contribuisce a limitare l’importo dell’aiuto al minimo.
(226)
BPN ha ricevuto un aiuto di importo considerevole prima e dopo la nazionalizzazione come indicato nei paragrafi da (182) a (185). L’aiuto era necessario per mantenere in vita la banca per il periodo necessario per attuare la ristrutturazione scelta, ossia la vendita delle parti redditizie a BIC e la liquidazione nel tempo delle attività che hanno subito una riduzione di valore. In seguito al processo di ristrutturazione, BPN scomparirà come banca indipendente. Il bilancio dell’attività bancaria al dettaglio che sarà rilevata da BIC è inferiore al 35 % del bilancio di BPN prima della sua nazionalizzazione. Nelle condizioni di mercato prevalenti, tali misure (e in particolare la separazione delle attività bancarie non al dettaglio nelle SPV) sono strettamente legate alla redditività della banca che resta sul mercato. Le attività e i servizi diversi da quelli bancari al dettaglio sono stati trasferiti alle SVP che saranno liquidate nel corso del tempo. La Commissione riconosce che i considerevoli ritardi registrati nell’attuazione della ristrutturazione di BPN sono legati alle circostanze eccezionali che hanno inciso sull’economia portoghese e hanno comportato la firma del memorandum d’intesa del 17 maggio 2011.
(227)
Come precisato dalla Commissione nella sua decisione del 24 ottobre 2011, oltre alle misure concesse a BPN prima della sua vendita, BIC richiede altre misure, che sono indicate al punto (56).
(228)
Nella sua decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione ha sollevato dubbi riguardo al fatto che l’apporto di capitale richiesto da BIC fosse l’importo minimo necessario per garantire la redditività. Tenendo conto degli adeguamenti del bilancio richiesti da BIC nella sua offerta del 20 luglio 2011 e del bilancio di BPN di giugno 2011, il Portogallo ha ritenuto che un livello di capitale di [200-400] milioni di EUR rappresenti un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] %.
(229)
Il Portogallo sostiene che il livello di capitale è il risultato della procedura di gara d’appalto, se si tiene conto anche del prezzo che BIC pagherà allo Stato (40 milioni di EUR). È giustificato dai costi di riorientamento della banca verso le sue attività essenziali e dalla necessità di mantenere una riserva sufficiente di capitale aggiuntivo. Il Portogallo ritiene che la riserva sia adeguata per mantenere un livello sufficiente di capitale proprio, in particolare negli anni iniziali dell’integrazione, se si tiene conto anche della reputazione negativa di BPN e della difficile situazione economica del Portogallo.
(230)
Va sottolineato che, in base al piano di ristrutturazione di gennaio 2012, il coefficiente di capitale dovrebbe raggiungere l’[8-12] % alla fine del quarto anno dalla vendita e, in uno scenario di crisi, il [7-11] % (leggermente inferiore al minimo del 10 % previsto dalla legge in Portogallo).
(231)
La Commissione può pertanto concludere che il livello di capitale equivalente a un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] % è il risultato della procedura di gara d’appalto e che è necessario per garantire la redditività della banca, sulla base del piano di ristrutturazione di gennaio 2012.
(232)
La Commissione considera positivo il fatto che l’accordo quadro con BIC includa l’impegno da parte di BIC di non distribuire dividendi o altri benefici equivalenti agli azionisti in relazione a BPN per un periodo di cinque anni. Lo scopo di tale impegno è garantire che il capitale fornito a BPN non esca immediatamente dalla banca, sotto forma di risorse distribuite agli azionisti.
(233)
Tuttavia, le attività finali rilevate da BIC sono diverse da quelle dell’offerta di BIC del 20 luglio 2012 e BIC si riserva anche il diritto di restituire i prestiti in sofferenza. La Commissione ritiene pertanto che per mantenere l’aiuto al minimo qualsiasi riduzione dell’RWA derivante dalla restituzione di prestiti allo Stato deve essere accompagnata da una corrispondente riduzione di capitale in misura pari al [10-18] % della riduzione dell’RWA. La riduzione di capitale potrebbe assumere la forma di una riduzione (haircut) del valore contabile dei prestiti restituiti allo Stato.
(234)
La Commissione prende atto che BIC ha suggerito che l’entità congiunta potrebbe mantenere un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] % qualora dovesse restituire i prestiti in sofferenza, concedendo nuovi crediti all’economia. La Commissione ritiene che tale misura non limiterebbe l’aiuto al minimo per i seguenti motivi. In primo luogo, il coefficiente di capitale di BIC prima della vendita sarà inferiore a [10-18] % alla data della vendita. Pertanto, non appena BPN sarà incorporata in BIC, il livello di capitale di base di classe 1 nell’entità congiunta diminuirà immediatamente (come risulta dal piano di ristrutturazione di gennaio 2012). Ne consegue che, se l’entità congiunta dovesse mantenere un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] % dopo l’integrazione, avrebbe una capitalizzazione superiore a quella prevista da BIC. In secondo luogo, il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 tiene già conto della concessione di nuovi prestiti all’economia e a tale scopo il livello di capitale di base di classe 1 di [10-18] % (molto elevato) di BPN al momento della vendita viene considerato sufficiente. Non è quindi necessario dedicare più capitale di quello previsto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012 all’erogazione di nuovi prestiti. A questo proposito, la Commissione esprime parere favorevole riguardo all’impegno assunto dal Portogallo di garantire che il coefficiente di capitale di base di classe 1 di BPN alla data della vendita a Banco BIC non superi il [10-18] % e che, se i prestiti in sofferenza saranno trasferiti allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo la vendita, Banco BIC o l’entità congiunta trasferisca allo Stato o a qualsiasi organo controllato dallo Stato il capitale associato a tali prestiti in misura pari al [10-18] % delle attività ponderate per il rischio dei prestiti.
(235)
Inoltre, la comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce che un divieto di acquisizioni è indispensabile per mantenere l’aiuto limitato al minimo necessario. Il punto (23) della comunicazione sulla ristrutturazione precisa esplicitamente che “un’impresa non dovrebbe ricevere risorse pubbliche che potrebbero essere utilizzate per finanziare attività che distorcono il mercato e non sono connesse al processo di ristrutturazione. Ad esempio, le acquisizioni di partecipazioni in altre imprese o i nuovi investimenti non possono essere finanziati attraverso aiuti di Stato a meno che questo non sia essenziale per il ripristino della redditività di un’impresa”.
(236)
La Commissione osserva che già nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012 si precisava che l’entità congiunta sarebbe diventata un’entità redditizia che avrebbe dovuto realizzare un rendimento del capitale netto accettabile e avrebbe potuto addirittura realizzare profitti. Il ripristino della redditività non è basato su acquisizioni. Anzi, la Commissione è del parere che un divieto di acquisizioni garantirà che il capitale ritenuto necessario per la ristrutturazione resti nella banca, contribuendo quindi al ripristino della redditività. A questo proposito, la Commissione ritiene che l’impegno del Portogallo ad applicare un divieto di acquisizioni sia necessario per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno.
(237)
Riguardo al contributo proprio, la comunicazione sulla ristrutturazione richiede che i costi di ristrutturazione siano sostenuti non solo dallo Stato, ma anche dai vecchi investitori e azionisti della banca. Tale disposizione assicura che le banche oggetto di salvataggio siano rese debitamente responsabili delle conseguenze dei loro comportamenti passati in modo da creare incentivi adeguati per i loro comportamenti futuri.
(238)
Nel caso in esame, la Commissione si esprime a favore del fatto che gli azionisti abbiano perso la loro quota della banca senza alcuna compensazione. Partecipano quindi in maniera adeguata alla condivisione degli oneri per una banca il cui valore è negativo in base alla stima di due organi indipendenti designati dal Portogallo. Ritiene positivo anche il fatto che il consiglio di amministrazione di BPN sia stato cambiato e sostituito nel contesto del processo di nazionalizzazione.
(239)
La Commissione sottolinea tuttavia che i titolari di obbligazioni subordinate, che detengono un importo di 245 milioni di EUR, saranno mantenuti nella banca che viene privatizzata e molti continueranno a ricevere cedole.
(240)
Come indicato nel punto 26 della comunicazione sulla ristrutturazione, “le banche non dovrebbero utilizzare gli aiuti di Stato per remunerare i fondi propri (capitale proprio e debito subordinato) quando tali settori di operatività non generano utili sufficienti”.
(241)
Riguardo al periodo in cui BPN era in fase di ristrutturazione, BPN non si è attenuta alla politica della Commissione in materia di strumenti ibridi come indicato nel punto 26 della comunicazione sulla ristrutturazione. La Commissione ha chiarito nella comunicazione che, in un contesto di ristrutturazione, la compensazione discrezionale delle perdite (ad esempio liberando riserve o riducendo il capitale proprio) da parte delle banche beneficiarie per garantire il pagamento di dividendi e cedole sul debito subordinato in essere non è, in linea di principio, compatibile con l’obiettivo della condivisione degli oneri. La Commissione sottolinea che il pagamento di cedole non ha rispettato tale principio e deve essere compensato con una ristrutturazione più profonda. (55)
(242)
La Commissione ritiene che la profonda ristrutturazione della banca possa essere sufficiente per compensare la mancanza di condivisione degli oneri.
(243)
Tuttavia, poiché adesso la banca viene venduta, è necessario un divieto sulle opzioni call fino al 31 dicembre 2016 per garantire un livello minimo di condivisione degli oneri da parte dei detentori del capitale della banca.
(244)
A questo proposito, la Commissione prende atto dell’impegno del Portogallo a garantire che, per contribuire al processo di ristrutturazione di BPN, Banco BIC, l’entità congiunta e il Portogallo non esercitino fino al 31 dicembre 2016 diritti di opzioni call in relazione agli strumenti di debito subordinato emessi da BPN prima della data della vendita.
(245)
La Commissione sottolinea che la remunerazione per ognuna delle misure di aiuto riportate nei precedenti paragrafi da (182) a (185), e in particolare le garanzie, l’apporto di capitale e il trasferimento di attività alle SPV, non è in linea con le comunicazioni della Commissione pertinenti.
(246)
Il prezzo delle garanzie è stato fissato a 20 punti base, quindi a un livello molto inferiore a quello derivante dall’applicazione delle norme della Commissione in materia di remunerazione delle garanzie di Stato sugli strumenti finanziari emessi da istituzioni finanziarie.
(247)
È chiaro che l’apporto di capitale di 600 milioni di EUR in BPN di febbraio 2012 non comporta una remunerazione in linea con la comunicazione sulla ristrutturazione. In effetti, le autorità portoghesi non si aspettano alcuna remunerazione sul capitale conferito. Infatti, il capitale è stato conferito allo scopo di consentire la vendita della banca a un prezzo negativo.
(248)
Riguardo al trasferimento di attività alle SPV al valore contabile, sebbene la Commissione riconosca da un punto di vista teorico che il trasferimento di attività alle tre SPV è inteso a salvaguardare la redditività di BPN e a consentirne la vendita, il trasferimento al valore contabile comporta un aiuto che non è in linea con i principali requisiti stabiliti dalla comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore. In particolare, il trasferimento è al valore contabile, molto superiore al valore economico effettivo, e non è contemplata alcuna remunerazione per lo Stato. La comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore riconosce che una profonda ristrutturazione può compensare i possibili disallineamenti rispetto ai criteri principali della comunicazione, compresi quelli relativi ai prezzi. L’esistenza di una profonda ristrutturazione di BPN è un elemento che potrebbe consentire alla Commissione di considerare tale misura compatibile con la comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore. Il trasferimento di attività alle SPV potrebbe quindi essere valutato insieme al resto delle misure a favore di BPN e nell’ambito della profonda ristrutturazione.
(249)
Il punto 25 della comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce che qualsiasi deroga da un’adeguata condivisione degli oneri ex ante che possa essere stata eccezionalmente concessa nella fase di salvataggio per ragioni di stabilità finanziaria deve essere compensata da un ulteriore contributo in una fase successiva della ristrutturazione, ad esempio sotto forma di clausole di recupero (“claw-back”) e/o di una ristrutturazione più profonda, ivi comprese misure aggiuntive per limitare le distorsioni della concorrenza.
(250)
La Commissione ritiene che la ristrutturazione di BPN sia sufficientemente profonda. Sottolinea in primo luogo che la banca ha dimensioni ridotte. In seguito al processo di ristrutturazione, BPN scomparirà come banca indipendente. Il bilancio dell’attività bancaria al dettaglio che sarà rilevata da BIC è inferiore al 35 % del bilancio di BPN prima della nazionalizzazione. Le operazioni e le attività diverse da quelle bancarie al dettaglio sono state eliminate in maniera definitiva.
(251)
La Commissione può pertanto concludere che la condivisione degli oneri è adeguata alla luce della profonda ristrutturazione di BPN.
6.3.3 Misure di limitazione delle distorsioni della concorrenza
(252)
Per quanto riguarda le misure di limitazione delle distorsioni della concorrenza, la comunicazione sulla ristrutturazione prevede che la natura e la forma di tali misure dipenderanno dall’importo degli aiuti e dalle condizioni e circostanze in cui sono stati concessi e, in secondo luogo, dalle caratteristiche del mercato o dei mercati sui quali opererà la banca beneficiaria.
(253)
Sebbene l’importo dell’aiuto ricevuto da BPN sia considerevole, si deve tenere conto delle dimensioni limitate di BPN. Come precisato nel punto 32 della comunicazione sulla ristrutturazione, la Commissione analizzerà gli effetti probabili degli aiuti sui mercati in cui opera la banca beneficiaria dopo la ristrutturazione. Innanzitutto, saranno esaminate le dimensioni e l’importanza relativa della banca sul mercato su cui è attiva, dopo che sarà stata resa redditizia.
(254)
A questo proposito, la Commissione sottolinea che BPN non proseguirà le sue attività sotto forma della stessa entità economica di prima dell’intervento dello Stato (56). La banca è stata nazionalizzata e ha subito una profonda ristrutturazione. Pertanto, una banca molto più piccola sarà in situazione di concorrenza sul mercato.
(255)
Tenuto conto dell’entità del bilancio, alla fine del 2008 BPN era la settima maggiore istituzione finanziaria operante in Portogallo. Dalla sua nazionalizzazione, è stata ridimensionata, in particolare in seguito ai flussi in uscita dai depositi. A metà del 2011 era al dodicesimo posto con una quota di mercato per i depositi e i prestiti inferiore all’1 %. I depositi e i prestiti si sono quasi dimezzati nel periodo 2008-2011.
(256)
Nelle sue osservazioni sulla decisione del 24 ottobre 2011, il Portogallo ha dichiarato in primo luogo che, già prima della nazionalizzazione, BPN aveva una quota di mercato di circa [1-2] %. In secondo luogo, dopo la nazionalizzazione, BPN è stata sostanzialmente ristrutturata e le sue dimensioni hanno continuato a essere ridotte. In terzo luogo, anche dopo l’integrazione con BIC, la nuova entità integrata avrà una quota di mercato inferiore a [ 1] % in Portogallo, in quanto la quota di mercato di BPN è attualmente pari a circa [ 1] % per i crediti ai clienti e i depositi e le quote di mercato di BIC sono pari a [ 1] % per i prestiti e a [ 1] % per i depositi.
(257)
La Commissione sottolinea inoltre che la vendita delle attività bancarie mediante una procedura di gara d’appalto ha dato ai concorrenti l’opportunità di acquistare il marchio e l’attività di BPN, limitando quindi le distorsioni della concorrenza.
(258)
La Commissione si esprime inoltre a favore della politica relativa ai dividendi come descritto al punto (56), punto xiii.
(259)
Inoltre, il punto (44) della comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce inoltre che le banche non possono addurre il sostegno statale come vantaggio competitivo nella commercializzazione delle proprie offerte finanziarie. La Commissione considera positivo l’impegno assunto dal Portogallo a garantire che BIC non faccia riferimento all’uso di aiuti di Stato nelle campagne di commercializzazione e nelle comunicazioni agli investitori.
(260)
Nella sua decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione dubitava che le misure previste fossero sufficienti tenendo conto del considerevole importo dell’aiuto e del fatto che BPN aveva ricevuto una ricapitalizzazione, garanzie e misure relative alle attività che hanno subito una riduzione di valore che non erano remunerate in maniera conforme alle disposizioni delle comunicazioni pertinenti.
(261)
In particolare, la Commissione ha preso atto che la banca avrebbe operato nel mercato con un coefficiente di capitale di base di classe 1 iniziale di [10-18] %, che è molto superiore ai livelli minimi del 9 % richiesti alla fine del 2011 e del 10 % alla fine del 2012.
(262)
Inoltre, BIC ha invocato il diritto di rivendere entro […] mesi i prestiti in sofferenza da almeno […] giorni (fino a […] % del valore nominale del portafoglio dei prestiti). Ha anche richiesto il mantenimento dell’aiuto di tesoreria di CGD in due forme. La prima è il mantenimento per tre anni della linea di credito del programma di commercial paper per un importo massimo di [150-500] milioni di EUR con una garanzia di Stato e l’impegno da parte di CGD di mantenere le condizioni della linea di credito fino […]. La seconda è una nuova linea di credito concessa da CGD per un importo massimo di [150-350] milioni di EUR per compensare una riduzione dei depositi a un livello inferiore a 1,8 miliardi di EUR, con una remunerazione al tasso Euribor +[…] punti base.
(263)
In questo modo, si dovrebbe assicurare che l’aiuto di Stato non venga utilizzato dall’entità congiunta per crescere a scapito dei concorrenti e che le distorsioni della concorrenza dovute all’aiuto siano affrontate in maniera adeguata.
(264)
Tenuto conto della situazione di tensione sul mercato e delle condizioni rigorose imposte al settore bancario dal Portogallo in seguito agli eventi che hanno portato alla conclusione del memorandum d’intesa, la Commissione ritiene che le linee di liquidità influirebbero in misura considerevole sulla capacità dell’entità congiunta di competere sul mercato con altri operatori che non hanno ricevuto aiuti di Stato.
(265)
L’aiuto di Stato può pertanto essere dichiarato compatibile soltanto se esistono misure sufficienti per garantire che l’aiuto di Stato non sia utilizzato a scapito dei concorrenti, alcuni dei quali non hanno ricevuto un sostegno pubblico simile. Deve essere mantenuta una situazione di parità di trattamento tra le banche che hanno ricevuto aiuti pubblici e quelle che non li hanno ricevuti. L’aiuto di Stato non deve rendere meno attraenti gli incentivi a competere, investire e innovare per i non beneficiari o creare ostacoli all’ingresso che potrebbero mettere a repentaglio le attività transfrontaliere.
(266)
È necessario garantire che l’entità congiunta non benefici di un vantaggio concorrenziale derivante dal trasferimento del rischio di liquidità allo Stato e dall’apporto di capitali.
(267)
In primo luogo, la Commissione ritiene che, per limitare le distorsioni della concorrenza derivanti dal fatto che la banca avrebbe un livello di capitale superiore al requisito minimo (cfr. punto (261)), qualsiasi riduzione dell’RWA dovuta alla restituzioni dei prestiti allo Stato debba essere accompagnata da una corrispondente riduzione di capitale. Pertanto, l’impegno assunto dal Portogallo riguardo al livello massimo di capitale di BPN è necessario per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno.
(268)
In secondo luogo, la Commissione ritiene che la durata della linea di credito di [150-500] milioni di EUR connessa al programma di commercial paper di BPN debba essere limitata a un periodo di […] anni. Inoltre, la remunerazione per la seconda linea di liquidità deve essere più vicina alle condizioni di mercato e fissata al tasso Euribor +[…] punti base. Nel contempo, il Portogallo deve richiedere la previa approvazione della Commissione prima che venga concessa qualsiasi linea di credito o garanzia da parte di CGD o dello Stato fino al 31 dicembre 2016, per garantire che tali limitazioni non siano eluse. A questo proposito, la Commissione prende atto degli impegni assunti dal Portogallo riguardo alle linee di liquidità; sono necessari per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno.
(269)
In terzo luogo, la comunicazione sulla ristrutturazione associa inoltre un divieto di acquisizioni alle distorsioni della concorrenza. Nei punti 39 e 40, la comunicazione spiega che “gli aiuti di Stato non devono essere utilizzati a scapito di concorrenti che non godono di un sostegno pubblico simile” e che “le banche non dovrebbero utilizzare gli aiuti di Stato per acquisire imprese concorrenti”. La Commissione accoglie con favore l’impegno del Portogallo cui si fa riferimento al punto (236) a imporre un divieto di acquisizioni fino al 31 dicembre 2016.
(270)
Infine, il diritto di BIC di restituire i prestiti in sofferenza allo Stato deve terminare il […] e non […] mesi dalla data della vendita. La Commissione ritiene che BIC abbia avuto l’opportunità di riesaminare i prestiti di BPN dall’avvio della gara d’appalto e in particolare dopo la conclusione dell’accordo quadro avvenuto il 9 dicembre 2011. Inoltre, il portafoglio dei prestiti è già stato ripulito due volte: con il trasferimento dei prestiti in sofferenza alle SPV nel dicembre 2010 e successivamente da BIC che in qualità di acquirente ha richiesto il diritto di restituire allo Stato altri prestiti per soddisfare il rapporto tra prestiti e depositi di [110-150] %.
(271)
La Commissione sottolinea che qualsiasi altra possibilità di restituzione offre a BIC una protezione contro il rischio di peggioramento della situazione economica. Un’eventuale “sofferenza” successiva potrebbe essere determinata con ogni probabilità dal peggioramento della situazione economica, e quindi avere ripercussioni su tutto il settore bancario. Il diritto di BIC di restituire i prestiti in sofferenza allo Stato falsa la concorrenza in quanto nessun’altra banca avrà la stessa possibilità. Il termine per le restituzioni deve pertanto essere ridotto fino al […] al massimo. A questo proposito, la Commissione accoglie con favore l’impegno del Portogallo a rispettare il termine del […].
6.3.4 Conclusione
(272)
Se tutti gli impegni descritti nella sezione 5.2 sono correttamente attuati, il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 fornisce prove sufficienti del ripristino della redditività a lungo termine dell’entità congiunta, del raggiungimento di un livello sufficiente di condivisione degli oneri e dell’adozione di misure adeguate per limitare le distorsioni indebite della concorrenza. La Commissione può pertanto dichiarare il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 in linea con la comunicazione sulla ristrutturazione.
6.3.5 Controllo
(273)
Il punto 46 della comunicazione sulla ristrutturazione indica che gli Stati membri devono presentare relazioni periodiche particolareggiate per consentire la verifica della corretta attuazione del piano di ristrutturazione. Ne consegue che il Portogallo deve fornire alla Commissione tali relazioni ogni sei mesi, a iniziare dalla data della presente decisione.
7. Conclusione
(274)
La Commissione si rammarica che il Portogallo abbia dato illegalmente esecuzione alle misure di aiuto di Stato riportate nella sezione 6.1.2 “Quantificazione dell’aiuto di Stato” violando l’articolo 108, paragrafo 3, del trattato. Tale aiuto, insieme alle altre misure di aiuto considerate nella presente decisione, può tuttavia essere considerato compatibile se vengono attuati gli impegni descritti nella sezione 5.2,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
1. Le seguenti misure concesse dal Portogallo costituiscono un aiuto di Stato:
i.
prestiti concessi da CGD prima della nazionalizzazione;
ii.
prestiti e linee di liquidità concessi da CGD a BPN dopo la nazionalizzazione e prima della vendita, con o senza una garanzia di Stato esplicita;
iii.
trasferimento di attività da BPN alle SPV al valore contabile prima e dopo la vendita;
iv.
apporto di capitale da parte dello Stato del 15 febbraio 2012;
v.
linee di liquidità concesse da parte di CGD e richieste da BIC per l’entità congiunta;
vi.
diritto di BIC di trasferire depositi con un prezzo superiore a […] punti base allo Stato o di ottenere dallo Stato la remunerazione della differenza;
vii.
trasferimento allo Stato dei costi connessi ai rischi di contenzioso.
2. Le misure di aiuto riportate nel paragrafo 1 sono compatibili con il mercato interno alla luce degli impegni di cui alla sezione 5.2.
Articolo 2
Entro due mesi dalla notifica della presente decisione, il Portogallo informa la Commissione circa i provvedimenti presi per conformarvisi. Inoltre, il Portogallo presenta relazioni dettagliate circa i provvedimenti presi per conformarvisi, iniziando sei mesi dopo la data della presente decisione.
Articolo 3
La Repubblica portoghese è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 27 marzo 2012