РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно предполагаема помощ в полза на предприятието TRÈVES C 4/10 (ex NN 64/09), приведена в действие от Френската република
(нотифицирано под номер C(2011) 2585)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/676/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид представените мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
От различни статии, публикувани в пресата през пролетта на 2009 г., Комисията научи, че предприятието Trèves е получило финансиране на обща стойност 55 млн. EUR от Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (наричан по-долу „ФМПАО“). С писма от 5 май 2009 г., 11 юни 2009 г., 10 юли 2009 г. и 4 ноември 2009 г. Комисията се обърна към френските власти с искане за информация в тази връзка. Въпросните власти отговориха на това искане с писма (или съобщения по електронна поща) от 5 юни 2009 г., 23 юни 2009 г., 18 август 2009 г., 18 ноември 2009 г. и 23 декември 2009 г.
(2)
Освен това по искане на френските власти на 8 януари 2010 г. се проведе среща в помещенията на Комисията. След тази среща френските власти предоставиха допълнителна информация със съобщение по електронната поща от 15 януари 2010 г.
(3)
С писмо от 29 януари 2010 г. Комисията уведоми Франция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), по отношение на инвестицията на ФМПАО, както и по отношение на плана за разсрочване на данъчните и социални задължения (наричан още „план за изчистване на дълга“), предоставен на Trèves от френската администрация. На 25 март 2010 г. Франция представи мнението си във връзка с откриването на официалната процедура за разследване.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно разглежданите мерки.
(5)
Комисията получи мнения по въпроса от страна на следните заинтересовани страни: Република Италия, предприятието Trèves, групата PSA Peugeot Citroën, групата Renault, конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, и ФМПАО (3). Комисията изпрати тези мнения на Франция, като ѝ даде възможност да ги коментира, и получи нейните коментари с писмо от 5 октомври 2010 г. Също така на 18 ноември 2010 г. се проведе среща с френските власти. И накрая, Комисията получи допълнителна информация със съобщения по електронната поща от 21 декември 2010 г. и 22 февруари 2011 г.
II. ОПИСАНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(6)
Преди да се пристъпи към описание на разглежданите мерки, следва да бъдат представени Стратегическият инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“), ФМПАО, CDC Entreprises - дружество за управление на ФМПАО (точка II.1), както и предприятието Trèves и предприетите спрямо него мерки (точка II.2 по-долу). Накрая ще бъдат изложени причините, довели до откриване на официална процедура за разследване относно финансирането от ФМПАО и относно плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения (точка II.3 по-долу).
II.1. СИФ, ФМПАО, CDC Entreprises
(7)
Във връзка със започналата през 2008 г. криза Франция създаде Стратегически инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“) за подпомагане на своята икономика. Скоро след това СИФ, в партньорство с групата PSA Peugeot Citroën (наричана по-долу „PSA“) и групата Renault (наричана по-долу „Renault“), създаде ФМПАО. Докато СИФ има за цел да подпомага предприятия от всички засегнати сектори на икономиката, предназначението на ФМПАО е да подпомага само предприятията, които произвеждат оборудване за автомобилния сектор.
(8)
Стратегическият инвестиционен фонд е създаден от френското правителство през декември 2008 г. с отпуснати средства в размер на 20 млрд. EUR в отговор на нуждите от собствени средства на предприятия, считани за източници на растеж и конкурентоспособност на френската икономика. Според ръководителите на СИФ Фондът инвестира само в предприятия с добри перспективи за растеж и конкурентоспособност на френската икономика.
(9)
Френското правителство притежава 49 % от капитала на СИФ, а 51 % са притежание на банката Caisse des Dépôts et Consignation (Каса за депозити и консигнации, наричана по-долу „CDC“). CDC „и нейните филиали представляват публична група, служеща на общия интерес и на икономическото развитие“ на Франция (4), а ръководителите ѝ се назначават с декрет.
(10)
Управителният съвет на СИФ се председателства от генералния директор на CDC, като освен него в състава на съвета влизат още шестима управители, един от които представлява CDC, двама представляват държавата (генералният директор за държавното участие и генералният директор за предприятията), а останалите трима представляват интересите на предприятията (ръководителите на предприятията SCOR, Essilor и Artémis).
(11)
ФМПАО е взаимен фонд за рискови инвестиции, чиято задача е да насърчава появата на конкурентоспособни производители на автомобилно оборудване, които могат да предложат на своите клиенти капацитет за научноизследователска и развойна дейност, както и засилено международно присъствие. Фондът инвестира суми до 60 млн. EUR с печалба изключително за своите акционери, самостоятелно или едновременно с други частни инвеститори или други фондове.
(12)
Създаването на ФМПАО (на 25 март 2009 г.) е част от план за подпомагане на автомобилостроенето, оповестен от президента на Франция на 4 декември 2008 г. Фондът е дотиран с 600 млн. EUR от СИФ (200 млн. EUR), PSA (200 млн. EUR) и Renault (200 млн. EUR).
(13)
Управлението на ФМПАО се осъществява от CDC Entreprises, филиал на CDC. По този начин инвестиционните решения се вземат от CDC Entreprises.
(14)
ФМПАО има комитет по избор на проекти и комитет по инвестициите, чиято задача е подготовка на досиетата преди осъществяване на инвестиции от страна на управляващото дружество CDC Entreprises. Трите инвеститора, PSA, Renault и СИФ, са представени на равни начала в тези комитети.
(15)
Съгласно устройствения правилник на ФМПАО управляващото дружество задължително се допитва до комитета по избор на проекти относно стратегическия характер на инвестиционните проекти. Тези консултативни становища не са обвързващи за управляващото дружество. Приемането им става с мнозинство от две трети.
(16)
Допитването до комитета по инвестициите е задължително преди всяко финансиране или отказ от финансиране или в случай на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика. Когато комитетът се произнася във връзка с проект за инвестиция или отказ от инвестиция, становищата му се приемат също с мнозинство от две трети и не са обвързващи за управляващото дружество. Независимо от това, при отрицателен вот на един от трите инвеститори становището се счита за отрицателно. В този случай проектът за инвестиция или отказът от инвестиция се изпраща на комитета по избор на проекти.
(17)
Дружеството CDC Entreprises е ключов участник в инвестирането на рисков капитал във Франция. То е длъжно да спазва всички правила на френския орган за ценни книжа и пазари в областта на управлението от името на трети страни, по-специално правилата за независимост при избора на инвестиции и за предотвратяване на конфликт на интереси. CDC Entreprises също така управлява инвестициите на СИФ в малки и средни предприятия, които не са котирани на борсата, както и инвестиции от името на CDC и на други инвеститори.
(18)
CDC Entreprises е филиал, притежаван изцяло от CDC. Президентът и генералният директор на CDC Entreprises се назначават от неговия управителен съвет, чиито членове пък се назначават от CDC.
(19)
CDC е сключило със СИФ договор за помощ и консултации, съгласно който отделен екип на СИФ предоставя помощ на CDC Entreprises при предварителния избор на инвестиционни проекти (проучване на техническата осъществимост и оценка на риска, проучване и помощ за привеждане в действие на самите инвестиции) и проследяване на реализираните инвестиции.
(20)
Предвид организацията и начина на функциониране на комитетите на ФМПАО, единствено CDC Entreprises разполага с правомощия да обвързва ФМПАО. Решенията на комитетите не са обвързващи за управляващото дружество (с изключение на случаите на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика и предотвратяване на конфликт на интереси, хипотези, които са без значение за разглеждания случай). Френските власти уточниха, че към днешна дата не е имало случай, в който CDC Entreprises да се произнесе срещу становища на комитетите.
(21)
Съществуващите връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault са представени на фигура № 1 по-долу.
Фигура 1
Връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault
II.2 Предприятието Trèves и мерките, предприети спрямо него
(22)
Предприятието Trèves е специализирано в производството на съставни компоненти за оборудване на автомобилни купета. Преди прилагането на настоящия план за преструктуриране (планът засяга 1 300 души) в Trèves са работили около 6 500 души. Дейността на предприятието е организирана в производството на три категории продукти: акустични (5), седалки и композанти, и текстилни. Предприятието включва 9 завода (понастоящем 2 от тях са затворени), разположени на територията на 14 държави (сред които Испания, Обединеното кралство, Португалия, Словения и Чешката република). Предприятието реализира 40 % от оборота си във Франция. Основни негови клиенти са Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan и Toyota.
(23)
Малко преди началото на кризата от 2008 г. Trèves започна да усвоява ползите от първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет. След настъпването на кризата Trèves реши да промени и задълбочи плана за преструктуриране и да търси възможност за обсъждане на въпроса със заемодателите си в рамките на помирителна процедура (6).
(24)
Така на 25 май 2009 г. е подписан помирителен протокол между акционера на Trèves (холдинга „Severt“, единствен акционер), дружествата от групата Trèves, заемодателите (т.е. банките) и ФМПАО. С протокола се документира решението за прилагане на план за преструктуриране (описан в раздел V.1.1).
(25)
Финансирането на плана за преструктуриране е оценено на [110-140] (7) млн. EUR. За целта отделните страни са поели ангажименти, описани в протокола от 25 май 2009 г.
(26)
Производителите Peugeot и Renault са се ангажирали да участват във финансирането с 33,3 млн. EUR […].
(27)
Групата Trèves се е ангажирала да положи всички усилия, за да генерира за цялата 2009 г. сума, равняваща се на [5-20] от необходимите ликвидни средства, т.е. [5-30] млн. EUR.
(28)
Банките са отпуснали нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR. Освен това те са дали съгласието си за консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR, предназначен за погасяване на съществуващите краткосрочни ([0-20] милиона) и средносрочни ([30-40] милиона) заеми. Новият кредит и консолидационният заем трябва да бъдат изцяло погасени до […] 2014 г.
(29)
ФМПАО е участвал с помощ за предприятието в размер на 55 млн. EUR. От тази сума [40-50] млн. EUR са вложени под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (т. нар.„ORAPA“ или облигации, платими в акции с регулиран еквивалент), ценни книжа с фиксирана доходност в размер на [ 8] %. Още [5-15] млн. EUR са вложени чрез увеличаване на капитала (записване на нови обикновени акции), като по този начин участието на ФМПАО в капитала на Trèves става [ 50].
(30)
Публичните кредитори са предоставили план за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR […]. Планът се е изразявал в разсрочване на плащането на данъчните и социалните задължения от страна на Trèves, заедно с глобите и лихвите за забава.
II.3 Основания за откриване на процедурата
(31)
Финансирането на плана за преструктуриране на Trèves се е основавало на вливането на свежи капитали в размер на общо [100-120] млн. (тази сума не включва консолидационния заем). От тази сума 55 милиона са вложени от ФМПАО. Към тях се прибавя планът за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. В решението си за откриване на официалната процедура за разследване Комисията изрази съмненията си относно определянето на последните две мерки като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(32)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО, Комисията отбеляза, че няколко елемента изглежда сочат, че инвестицията произтича от държавата. На пръв поглед тази инвестиция е осъществена с ресурси на държавата и може да бъде вменена на държавата (8). Съмненията на Комисията се основаваха по-специално на наблюдение на описания по-горе начин на функциониране на СИФ, ФМПАО и CDC Entreprises.
(33)
По-нататък Комисията изрази съмненията си относно спазването на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на въпросната инвестиция. По-специално Комисията не можа да установи със сигурност, предвид положението както в автомобилния сектор, така и на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения (9), първо, дали хипотезите на плана за преструктуриране са надеждни, реалистични и предпазливи, второ, дали оценката на Trèves преди инвестицията е била предпазлива, и трето, дали перспективата за вътрешна норма на възвръщаемост (наричана по-долу „ВНВ“) от [ 12 %] (10) може да се приеме за достатъчна предвид поетия от ФМПАО риск.
(34)
Що се отнася до плана за изчистване на данъчните и социалните задължения, Комисията си зададе въпроса дали поведението на френската администрация може да бъде сравнено с това на частен инвеститор, поставен в същата ситуация, който се стреми да събере вземанията си. Комисията не разполагаше с всички елементи, които да ѝ позволят да направи заключението, че по силата на помирителния протокол от 25 май 2009 г. публичните кредитори са били поставени в ситуация поне толкова благоприятна, колкото ситуацията, в която са се намирали частните кредитори на Trèves (т.е. банките), които също са се съгласили да разсрочат вземанията си чрез предоставяне на консолидационен заем. По тази причина Комисията изрази съмнения относно спазването на принципа за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на плана за изчистване на данъчните и социалните задължения.
(35)
И накрая, в случай че горепосочените две мерки бъдат определени като държавна помощ, в решението си за откриване на процедурата Комисията посочи, че тяхната съвместимост би могла да бъде разгледана от гледна точка на насоките на Комисията относно помощите за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (11) (наричани по-долу „насоките“). На този етап обаче Комисията потвърди, че не може да установи със сигурност дали всички условия на въпросните насоки са изпълнени.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
С писмо от 2 юли 2010 г. групата Trèves изпрати мнението си на Комисията. Според групата начинът на отпускане и условията на инвестицията на ФМПАО в групата Trèves, както и на прилагането на плана за разсрочване на нейните данъчни и социални задължения, не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 на ДФЕС.
(37)
На първо място, групата Trèves изтъкна, че тезата за вменяване на помощта на държавата е неоснователна, тъй като групата е избрала да поеме ангажимент към ФМПАО с две автомобилостроителни предприятия с международна значимост, които представляват [ 50] % от оборота на групата. Освен това дружеството оспори анализа на Комисията относно вероятността то да е търсило държавни ресурси, тъй като, от една страна, ресурсите на ФМПАО според него произтичат от частни инвеститори, а от друга, участието на други частни инвеститори във финансирането на дружеството (банките) доказва, че то е можело да се финансира при пазарни условия.
(38)
На второ място, групата Trèves категорично отхвърли анализа на Комисията относно икономическото състояние на дружество Trèves между 2005 г. и 2008 г. Според групата Комисията смесва общата криза в автомобилния сектор през 2008 г. с индивидуалното състояние на дружеството, което показва непрекъснат и значителен растеж на оборота му през периода между 1999 г. ([500-700] млн. EUR) и 2004 г. ([900-1 100] млн. EUR). Вярно е, че този ръст е забавен от кризата, която засегна автомобилния сектор през втората половина на 2008 г. Целта на плановете за преструктуриране от 2005 г. и 2009 г. не е била преодоляване на финансови затруднения, а оптимизиране на производствения капацитет на дружеството за работа в една трудна икономическа ситуация, но не и за неговото оцеляване, което се доказва от нарастването на EBITDA (12) на Trèves през периода между 2005 г. и 2007 г., както и от възстановяването на неговите резултати от 2009 г. нататък.
(39)
Групата Trèves също така оспори важността, която Комисията придава на изявлението на френския министър на промишлеността, според което без намесата на държавата предприятието Trèves е щяло да обяви несъстоятелност. Едно субективно политическо изявление, произнесено в трудна обществена ситуация, не може да бъде показателно за реалното икономическо и финансово състояние на дадено предприятие.
(40)
Следователно и от финансова, и от промишлена гледна точка предпазливият характер на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е безспорен. Дружеството напомня, че ФМПАО не е бил единственият инвеститор, а заедно с ФМПАО интерес са проявили още няколко потенциални инвеститори и частни партньори. Противно на това, което вероятно предполага Комисията, не съществува противоречие между финансовата и промишлената логика на инвестицията на ФМПАО. Според групата Trèves практиката едно автомобилостроително предприятие да притежава дялово участие в някой от своите доставчици на оборудване с цел заздравяване на производствените връзки помежду им и извличане на финансова печалба от неговия растеж е често срещана в автомобилния сектор.
(41)
На трето място, групата Trèves продължи да обосновава тезата си със спазването на принципа за разумен инвеститор в условията на пазарна икономика. Условията за инвестицията са не само много точни, но и изгодни за ФМПАО. От друга страна, през периода 2008-2009 г. дружеството Trèves е разполагало със значителни предимства, с които да гарантира бързо възстановяване на рентабилността (установяване и нарастване на производството в страни с бързо развиващи се икономики, диверсификация на портфейла от клиентите производители на автомобили, подчертана ориентация към научноизследователска и развойна дейност). С оглед на гореизброените предимства планът за промишлено и финансово преструктуриране на Trèves е изготвен въз основа на предпазливи и разумни предвиждания след задълбочен одит на икономическото състояние на предприятието. И накрая, добрите финансови резултати на дружество Trèves през периода 2009-2010 г. доказват предпазливия характер на инвестицията.
(42)
Накрая групата Trèves счита, че дори ако инвестицията на ФМПАО попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, помощта е съвместима с насоките, тъй като осигурява възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на предприятието, преструктурирането на Trèves не води до нарушаване на конкуренцията и включва компенсаторни мерки, вече отчасти приложени ([…], намаляване на производствения капацитет, намаляване на персонала и накрая, онази част от финансирането на преструктурирането на Trèves, за която се твърди, че произтича от държавата, остава ограничена до стриктния минимум на разходите за преструктуриране).
(43)
Що се отнася до плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения, групата Trèves най-напред смята, че в плана са спазени принципите за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Както и че Комисията не може да предполага, че евентуалното определяне на инвестицията като държавна помощ изключва възможността за разумен план за разсрочване от страна на финансовите органи. В плана за разсрочване са предвидени глоби и неустойки за забава, начисляване на лихвен процент, по-висок от законния лихвен процент, за който би могъл да претендира един частен инвеститор, ипотеки от първи ред […], а освен това публичните органи са действали едновременно с частни инвеститори.
(44)
С писмо от 22 юни 2010 г. ФМПАО изпрати мнението си на Комисията. ФМПАО отхвърли определянето като държавна помощ на неговата инвестиция в дружеството Trèves поради, на първо място, автономността, с която се е ползвал при избора на инвестициите си, и на второ място, поради подхода, който фондът е предприел за постигане на целта си.
(45)
ФМПАО напомни, че решенията за неговите инвестиции се вземат напълно независимо. Тази автономност произтича не само от статута му, но и от начина на неговото управление. Като взаимен фонд за рискови инвестиции ФМПАО се управлява от дружество, самото то работещо съгласно правилата за управление от името на трети страни. Уставната независимост на управляващото дружество при избора за осъществяване на инвестиции поради факта, че действа в интерес на акционерите, допринася за гарантиране на независимостта на ФМПАО при вземането на решения за реализиране на инвестиции. Що се отнася до консултативните комитети на ФМПАО, становищата на комитета по избор на проекти и на комитета по инвестициите се приемат само след одобрение от страна на едно от двете автомобилостроителни предприятия. До този момент управляващото дружество CDC Entreprises не се е разграничило нито веднъж от становищата на комитетите. По тази причина влиянието на частните инвеститори, и по-специално Renault и Peugeot, е водещо при избирането и определянето на инвестиционните проекти.
(46)
От друга страна, инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves илюстрира инвестиционната политика на ФМПАО, с която се дава предимство на предприятия с висок иновационен капацитет и силен потенциал за растеж и рентабилност в сферата на производството на автомобилно оборудване. А и дружеството Trèves е голям производител от европейски мащаб, към което са проявявали интерес […] и други частни фондове. Нетното увеличение на приходите на дружеството от 2010 г. насам доказва уместността на представения от Trèves план за преструктуриране. Освен това временните затруднения на дружеството вследствие на настъпилата икономическа и финансова криза също са позволили на ФМПАО да договори инвестицията при твърде изгодни условия.
(47)
Поради това ФМПАО счита, че инвестицията му не може да бъде определена като държавна помощ.
(48)
С писмо от 6 юли 2010 г. Renault изпрати мнението си на Комисията. В него на първо място се оспорват твърденията на Комисията, според които записването на акции във ФМПАО вероятно е свързано със заема, който държавата му е отпуснала през април 2009 г. Дружеството напомни, че при създаването на фонда на 20 януари 2009 г. (13) то не е притежавало никаква информация за евентуален бъдещ заем, предоставен от страна на държавата на автомобилостроителните предприятия. Целта на предоставения през април 2009 г. заем е била финансиране на общите нужди на предприятието във връзка със сключените финансови сделки през четвъртото тримесечие на 2008 г. и първото тримесечие на 2009 г.
(49)
От друга страна, участието на Renault във ФМПАО е било оправдано поради икономически, производствени и финансови причини: то е било необходимо на Renault от стратегическа и финансова гледна точка с оглед консолидиране на доставките в дългосрочен план чрез обвързване с надеждни и конкурентоспособни доставчици, като едновременно с това е давало възможност да се очаква възвръщаемост на финансовата инвестиция. По този начин ФМПАО дава възможност на Renault да инвестира в предприятия с важно значение в сферата на автомобилостроенето като дружеството Trèves, което е основен доставчик за европейското автомобилостроене. Следователно действията на ФМПАО следват същия подход като този на производителя Renault, самият той предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика.
(50)
И накрая, дружеството Renault напълно споделя мнението на ФМПАО, представено в отговор на решението за откриване на официална процедура от страна на Комисията, относно ролята му в управлението на ФМПАО, начина на функциониране на фонда, относно неговата и тази на управляващото го дружество автономност по отношение на публичните органи.
(51)
С писмо от 6 юли 2010 г. PSA изпрати мнението си на Комисията. Според PSA инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е не само рентабилна, но и съответства на неговите икономически и стратегически интереси.
(52)
Участието на PSA във ФМПАО е израз на общото желание на автомобилостроителното предприятие и на фонда да инвестират в стратегически предприятия с висок иновационен капацитет, способни да гарантират доставките и оптималното развитие на производството на автомобилно оборудване. От друга страна, групата PSA счита, че предвид поетия риск инвестицията на ФМПАО отговаря на изискванията на групата за възвръщаемост.
(53)
И накрая, PSA поддържа твърдението, че не съществува причинно-следствена връзка между решението за участие във ФМПАО и подписването на споразумение за заем от 3 млрд. EUR между френската държава и автомобилостроителното предприятие през март 2009 г.
(54)
С писмо от 23 юни 2010 г. един конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, изпрати мнението си на Комисията. Той споделя анализите на Комисията, описани в решението за откриване на процедура от 29 януари 2010 г. Според него е вярно, че дружеството Trèves е изпитвало икономически затруднения преди началото на икономическата криза и следователно не може да се възползва от мерките съгласно временната рамка на Общността. От друга страна, независимо от икономическото състояние на Trèves, евентуалните държавни помощи за дружеството трябва да бъдат придружени от съществени компенсаторни мерки поради силно негативното им въздействие върху конкуренцията. В действителност, ако единствената цел на дадена помощ е да поддържа по изкуствен начин жизнеспособността на дадено предприятие в сектор, изпаднал от дълго време в структурен свръхкапацитет, прилагането ѝ не е оправдано. Конкурентът смята, че дружеството Trèves трябва да бъде задължено да ограничи присъствието си на пазара чрез продажба на част от филиалите си или чрез драстично намаляване на дейността си и да отдели повече собствени ресурси за преструктурирането си.
(55)
С писмо от 15 юни 2010 г. италианското министерство на икономическото развитие изпрати мнението си на Комисията. То споделя „аргументите“ (14) на Комисията по две основни точки: инвестицията на ФМПАО несъмнено представлява държавна помощ поради същественото участие на публични средства, както и че този вид помощи са предназначени за подпомагане на предприятия, които преди третото тримесечие на 2008 г. са изпитвали затруднения по смисъла на насоките.
IV. КОМЕНТАР НА ФРАНЦИЯ
(56)
С писмо от 25 март 2010 г. френските власти изпратиха мнението си на Комисията в отговор на официалната процедурата за разследване, открита на 29 януари 2010 г.
(57)
Според френските власти начинът на осъществяване и условията на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като инвестицията не е осъществена с държавни ресурси, а с преобладаващо частни средства, които не могат да бъдат вменени на държавата. Френските власти смятат, че дори да се приеме, че ресурсите на ФМПАО са държавни и решението за реализиране на инвестиции е на държавата, въпросната инвестиция притежава всички характеристики на предпазлива инвестиция в условията на пазарна икономика. Френските власти смятат още, че съгласието на публичните кредитори за разсрочване на данъчните и социалните задължения отговаря на критериите за частен кредитор, който се стреми да събере вземанията си.
(58)
Френските власти изтъкват, че инвестицията на ФМПАО по никакъв начин не налага прехвърлянето на държавни ресурси по смисъла на съдебната практика по делото „Stardust marine“ (15). Средствата на ФМПАО, що се отнася до дела на PSA и Renault (2/3), несъмнено са частни средства, а що се отнася до дела на СИФ (1/3), макар и да произтичат от държавата, тези средства не се намират под постоянен контрол от страна на държавата. Създаден по модела на частните инвестиционни фондове, СИФ е учреден под формата на акционерно дружество в конкуренция с останалите частни инвестиционни фондове. Той осъществява дългосрочни инвестиции с цел възвръщаемост.
(59)
От друга страна, управляващото дружество на ФМПАО, CDC Entreprises, предвид статута си и начина си на функциониране, не се намира под контрола на публичните власти. Предвид своя статут дружеството е независимо и от CDC и инвестира изключително в полза на своите акционери, в конкуренция или едновременно с частни инвеститори. Следователно CDC Entreprises управлява средствата на ФМПАО напълно независимо. Що се отнася до инвестицията в Trèves, тя е била осъществена в съответствие с препоръките на комитета по избор на проекти и комитета по инвестициите на ФМПАО, без никаква намеса от страна на държавата. По тази причина френските власти стигат до заключението, че, от една страна, инвестираните ресурси не представляват държавни ресурси доколкото не са под постоянен публичен надзор и следователно на разположение на националните власти, и от друга страна, че решението за реализиране на инвестиции не може да бъде вменено на държавата, тъй като CDC Entreprises действа изключително в интерес на акционерите на ФМПАО и напълно независимо.
(60)
Що се отнася до съответствието на инвестицията на ФМПАО с принципа за предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика, френските власти припомнят, че инвестиционната политика на ФМПАО отдава предимство на рентабилни и стратегически проекти за автомобилния сектор с потенциал за бърз растеж и съществен иновационен капацитет. В случая с Trèves инвестицията е осъществена въз основа на реалистичен и стриктен бизнес план, утвърден от няколко частни анализатори. А придобиването от страна на ФМПАО на дял от капитала на Trèves и записването на ORAPA са осъществени едновременно с други частни инвеститори и при същите условия (инвестиции „pari passu“ - „на равни начала“). Според френските власти тези елементи са достатъчни за установяване на съответствието на инвестицията с пазарните практики.
(61)
По отношение прилагането на принципа за частен кредитор в условията на пазарна икономика френските власти смятат, че предоставеният на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения е подчинен именно на идеята за прилагането на този критерий, според която както публичният, така и частният кредитор трябва да се стремят да възстановят вземанията си от длъжник, изпаднал във финансово затруднение. Най-напред френските власти уточняват, че на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения. Според тях в случая са спазени двата основни елемента на критерия за частен кредитор, а именно наличието на глоби и неустойки за забава и начисляване на лихви. В действителност в плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения са предвидени лихви и глоби за забава, определени преди споразумението относно плана за разсрочване и взети предвид при изчислението на месечните вноски, дължими от Trèves. Освен това, в съответствие с член 1153 от Гражданския кодекс, при липса на клауза в договора закъснението при плащането на сума, дължима на даден частен кредитор, налага плащане на лихви за забава, определени в съответствие със законния лихвен процент. Този процент е бил 3,79 % през 2009 г., годината, в която е бил приложен планът за разсрочване. Годишната лихва за целия период на плана за разсрочване е около [5-10] %. Също така френските власти напомнят, че едновременно с плана за разсрочване на социалния и данъчния пасив и банките кредиторки на Trèves са дали съгласието си за разсрочване и на собствените си пасиви чрез консолидационен заем. Следователно частните кредитори на Trèves също са договорили платежни инструменти с цел да гарантират плащането на техните вземания.
(62)
На първо място френските власти установяват, че преобладаващата част от получените мнения потвърждават, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не може да бъде определена като държавна помощ. Поради това френските власти заявяват, че няма да коментират повече тези мнения.
(63)
Противно на мненията, представени от италианските власти и от анонимното дружество, представящо се за конкурент на Trèves, френските власти биха искали да предоставят на Комисията следното мнение.
(64)
Френските власти установяват, че италианските власти се ограничават до твърдението, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves трябва да бъде определена като държавна помощ поради „решаващата роля“ на публичните средства в тази инвестиция. Това твърдение не е подкрепено с никакви доказателства или обосновка.
(65)
Пак според френските власти конкурентното на Trèves дружество предполага, все така без доказателства, наличието на държавна помощ, несъвместима с насоките и с временната рамка на Общността, приета от Комисията през декември 2008 г. във връзка с икономическата и финансова криза. Елементите, на които се основава твърдението на това дружество, са или неточни, или умело извадени от контекста им и следователно са тълкувани погрешно или едностранчиво.
V. ОЦЕНКА НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(66)
Когато Комисията разглежда дадена национална мярка, тя трябва най-напред да провери дали въпросната мярка може да бъде определена като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. След като установи този факт, Комисията може да направи оценка до каква степен мярката може да бъде разглеждана като съвместима с общия пазар въз основа на разрешените в ДФЕС дерогации от принципа за забрана на държавната помощ. Ако разглежданата мярка не представлява държавна помощ, проверката на съвместимостта на помощта е излишна.
V.1. Оценка на наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(67)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(68)
В горната разпоредба са посочени критериите, съгласно които дадена национална мярка може да бъде определена като държавна помощ. Както Съдът напомня в решението си от 15 юни 2006 г., тези критерии са „финансирането на подобна мярка от държавата или чрез държавни средства, наличието на предимство за определено предприятие, избирателният характер на посочената мярка, както и въздействието на последната върху търговията между държавите-членки и произтичащото от нея нарушаване на конкуренцията“ (16).
(69)
Тези критерии са кумулативни и следователно трябва да бъдат изпълнени всичките, за да може дадена мярка да бъде определена като държавна помощ. Ако Комисията установи, че някой от тези критерии не е изпълнен, тя може да твърди със сигурност, че разглежданата мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
V.1.1. Инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR
(70)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО в дружество Trèves в размер на 55 млн. EUR, най-напред следва да се провери дали е изпълнен критерият за предимство.
(71)
Съгласно установената съдебна практиката (17) капиталово участие в дадено предприятие не представлява държавна помощ, ако е осъществено при обстоятелства, които биха били приемливи за частен инвеститор, действащ в обичайни условия на пазарна икономика („критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика“).
(72)
В този смисъл, ако се приеме хипотезата, че ФМПАО ще препродаде дела си в дружеството Trèves до края на 2012 г., вътрешната норма на възвръщаемост („ВНВ“), изчислена от ФМПАО на базата на тази инвестиция, възлиза на [ 12 %] годишно. Тази норма представлява възвръщаемостта, преди облагане с данъци, на цялата инвестиция на ФМПАО, т.е. както прякото капиталово участие от [5-15] млн. EUR, така и капиталовото участие под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA), в размер на [40-50] млн. EUR.
(73)
При това положение, за да се оцени дали е изпълнен критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, Комисията следва да се произнесе по следните въпроси:
а)
Надежден и реалистичен ли е планът за преструктуриране на Trèves, въз основа на който ФМПАО се е ангажирал?
б)
Направена ли е подходяща оценка на групата Trèves, преди вливането на капитал от ФМПАО в размер на [5-15] млн. EUR?
в)
По времето, когато е била осъществена инвестицията на ФМПАО, били ли са разумни и реалистични хипотезите на плана за преструктуриране, на които се базира размерът на ВНВ?
г)
Достатъчна ли е очакваната ВНВ в размер на [ 12 %]?
(74)
Към отговорите на въпроси б) и г) Комисията ще добави съображения, свързани съответно със структурата на инвестицията на ФМПАО и с разпределянето на добавената стойност.
(75)
Отговорите на тези въпроси ще позволят на Комисията да определи дали ФМПАО е действал при условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както предвид положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения.
(76)
Както вече беше посочено в съображение 23, малко преди началото на финансовата и икономическа криза от 2008 г. дружеството Trèves започна да усвоява ползите от един първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет (18). След настъпването на кризата Trèves решава да промени и задълбочи плана за преструктуриране.
(77)
Така от края на лятото на 2008 г. Trèves дава нов тласък на плана си за преструктуриране и в края на месец декември 2008 г., т.е. няколко месеца преди подписването на помирителния протокол от 25 май 2009 г., вече са налице следните резултати:
-
значително намаляване на общите разходи: предприетите в това отношение мерки са позволили да бъде намален с [20-30] % общият размер на действителните общи разходи на Trèves през последните четири месеца на 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
значително намаляване на стоковите запаси: стойността на стоковите запаси е намаляла с [30-40] % през втората половина на 2008 г., като от [20-80] млн. EUR през юни е достигнала [0-60] млн. EUR през декември;
-
контрол на инвестициите в материални активи: последните са намалени с [40-50] % през 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
намаляване на персонала: персоналът на групата във Франция е намален с [10-20] % само през 2008 г. ([…] наети на работа във Франция през декември 2008 г. срещу […] през януари 2008 г.).
(78)
В началото на 2009 г. Trèves официално изготви нова версия на плана за преструктуриране с помощта на независимото консултантско дружество […]. Консултантът по-специално е утвърдил общия размер на разходите, необходими за финансиране на плана ([110-140] млн. EUR, вж. съображение 25 и следващите).
(79)
Най-напред следва да се подчертае, че предвижданията за бъдещите обороти, които фигурират в плана за преструктуриране, изглеждат надеждни и реалистични. Тези предвиждания се основават на значително намалени очаквания за обема на поръчките от страна на производителите на автомобили. Например очакваните за 2009 г. обеми са по-малки с [15-25] % от нивото им през 2008 г. От друга страна, предвижданията съответстват на тези, направени по същото време от анализаторите на автомобилния сектор (например дружеството JD Power) по отношение на очакваното възстановяване на сектора и перспективата до 2011 г. Следователно дружество Trèves е направило оценка на бъдещия си оборот въз основа на предпазлива и сериозна преценка на обема на поръчките. В плана се запазва предпазливостта в оценката за развитието на сектора и се предвижда ниво на активност през 2011 г., […] от реализираните през 2008 г. продажби.
(80)
Планът също така се основава на значително намаляване на разходите. Един от начините за постигането на това е повишаването на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи[…] (19) […]. Намаляването на разходите се постига и чрез значително намаляване на наетия персонал (планът за преструктуриране засяга общо 1 300 души).
(81)
В съответствие с тези мерки в плана за преструктуриране се предвижда:
-
възстановяване на финансовия баланс от 2010 г. нататък с приходи от [0-10] млн. EUR преди облагане с данъци, положителни парични потоци в размер на [0-10] млн. EUR и EBITDA [40-70] млн. EUR;
-
приходи в размер на [10-30] млн. EUR преди облагане с данъци от 2011 г. нататък, с положителни парични потоци в размер на [10-30] млн. EUR и EBITDA [50-80] млн. EUR.
(82)
Уместно е да се отбележи, че преди да се ангажира в проекта самият ФМПАО е упълномощил консултанта […] в периода от средата на март до средата на април 2009 г. да направи пълен одит на икономическото състояние на дружество Trèves (така наречената дейност „due diligence“). Екипите на ФМПАО от своя страна също са анализирали и утвърдили плана за преструктуриране.
(83)
От друга страна, в рамките на своето преструктуриране Trèves се ангажира да прехвърли дейността си „[…]“, като отчита промишлените и социалните баланси във връзка с тази операция и с цел да допринесе за конкурентоспособността на новосъздадената група Trèves.
(84)
Предвид горепосочените елементи Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране, въз основа на който ФМПАО е осъществил инвестицията си в дружеството Trèves, може да се счита за надежден и реалистичен.
(85)
Стойността на собствените капитали на Trèves преди инвестицията на ФМПАО е определена на [15-40] млн. EUR. На базата на тази стойност ФМПАО придобива [ 50] % от капитала на дружеството чрез увеличаване на капитала с [5-15] млн. EUR. Комисията следва да провери дали оценката е подходяща и разумна предвид икономическото състояние на предприятието през този период.
(86)
Съществуват няколко метода за оценка на стойността на собствените капитали на дадено предприятие (20). Често използван е методът за коефициент на EBITDA. Този метод позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с число (коефициент), определено като целесъобразно за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(87)
Друг метод е така нареченият „Discounted Cash Flow Analysis“. Наличните номинални парични потоци („Free Cash Flows“) на предприятието за бъдещите години се актуализират в съответствие със среднопретеглената цена на номиналния капитал (наричана по-долу „Weighted Average Cost of Capital“ или „WACC“), като от получената стойност се извади нетният дълг.
(88)
Трети метод е методът на коефициент на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за годината X с число (коефициент), определено като подходящо за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(89)
За оценка на Trèves преди инвестицията ФМПАО е използвал метода на Discounted Cash Flow Analysis и метода на коефициент на оборота. Първият от разгледаните методи, този на коефициент на EBITDA, е бил неприложим, тъй като в края на 2008 г. дружеството Trèves не е имало положителен EBITDA.
(90)
За разлика от него методът на Discounted Cash Flow Analysis е бил приложим и е позволявал да се вземат предвид перспективите за възстановяване на рентабилността на предприятието, което води до включване в оценката на благоприятните очаквания за подобрение на икономическите показатели на предприятието. Методът на коефициент на оборота също така е използван като предпазна мярка и като потвърждение.
(91)
Що се отнася до метода Discounted Cash Flow Analysis за оценка на предприятието, цената на капитала или секторната WACC, включваща специфичния риск в сектора, е пресметната на 12 %. Впоследствие ФМПАО е изчислил по-разумна WACC от [ 12] %, като включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието и с неликвидния характер на инвестицията. В крайна сметка ФМПАО е приел WACC от [ 12] %, за да отчете допълнителният риск, свързан с темпа на възстановяване (по-точно преструктуриране) на предприятието. Дългосрочната стойност на предприятието (наречена остатъчна стойност) е изчислена въз основа на резултатите за 2011 г. По този начин определената от ФМПАО стойност на собствените капитали на дружеството Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(92)
Що се отнася до метода на коефициент на оборота, приложеният коефициент, с който е бил умножен оборотът за края на 2008 г., е бил [0-1]. Този коефициент съответства на коефициентите, наблюдавани на пазара на сравними с Trèves предприятия към момента на трансакцията. Следва да се подчертае, че в края на 2008 г. и началото на 2009 г. тези коефициенти са достигнали исторически ниски нива поради настъпилата финансова и икономическа криза, засегнала силно сектора на автомобилостроенето и на автомобилното оборудване (в действителност средната стойност в дългосрочен план на коефициента на оборота за сектора на автомобилното оборудване е 0,51). При коефициент от [0-1] стойността на собствените капитали на Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(93)
И макар че коефициентът от [0-1] следва да се разглежда като исторически нисък, ФМПАО е приел стойността, изчислена на базата на този коефициент, а не получената при средна стойност на коефициента в дългосрочен план или при усреднен коефициент за период от няколко години. ФМПАО не е приел и оценката, направена по метода на Discounted Cash Flow Analysis. От горното следва, че оценката на собствения капитал на Trèves, направена от ФМПАО преди да осъществи инвестицията си, е подходяща и разумна. Всъщност тази оценка попада в долната част на интервала, определен по метода на Discounted Cash Flow Analysis и борсовите коефициенти. Извършването на оценка при тези обстоятелства е благоприятно за частен инвеститор, тъй като то засилва перспективите за добавена стойност, при условие че коефициентите за оценка се върнат на нивото на средните си исторически стойности.
(94)
Освен това следва да се напомни, че инвестицията на ФМПАО не се ограничава до капиталово вложение в размер на [5-15] млн. EUR, с което фондът придобива [ 50] % от дяловете на групата Trèves. ФМПАО влага още [40-50] млн. EUR под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA) и носещи лихва от [ 8] % годишно. Това е комплексна структура на инвестицията, каквато би предпочел един частен инвеститор в сектора на автомобилното оборудване. В действителност наличието на значително количество ORAPA, чийто еквивалент варира в зависимост от икономическите показатели на дружеството, е един от най-стимулиращите механизми за контрол.
(95)
Приложенията от ФМПАО механизъм е следният. ORAPA могат да бъдат платени чрез емитиране на нови акции на дружеството Trèves. За 2011 г. еквивалентът е определен при достигане на марж на брутния оперативен излишък от […] %. Ако той бъде постигнат, ФМПАО ще получи […] % от собствените капитали чрез изплащането на облигациите. Ако не бъде постигнат, с изплащането на облигациите ФМПАО ще притежава […] % от собствените капитали. Следователно в интерес на ръководителите на Trèves е да гарантират реализацията на този марж на брутния оперативен излишък […]. По този начин интересите на инвеститора и тези на ръководителите акционери са тясно свързани с цел максимално увеличаване на крайната стойност на дружеството.
(96)
Обичайният подход на един частен инвеститор е да оцени годишната вътрешна норма на възвръщаемост, която би имала предвижданата инвестиция. За да се изчисли годишната ВНВ на инвестицията в дадено предприятие, следва да се определи стойността на собствените капитали на това предприятие към момента на очакваната възвръщаемост.
(97)
Както вече беше посочено в съображения от 85 до 87, съществуват няколко метода за определяне на стойността на едно предприятие. За да се оцени стойността на предприятието през 2012 г. - година, през която ФМПАО би могъл да прехвърли дела си (21), фондът е използвал метода на коефициент на EBITDA. Този метод често се използва в производствения сектор за предвиждане на изходните условия за инвеститорите на капиталови или квазикапиталови средства. От друга страна, чрез изчислението на очакваната възвръщаемост на базата на EBITDA, ФМПАО се основава на подходяща мярка за възстановяване на предприятието, която трябва да бъде предприета в периода от момента на неговата инвестиция (25 май 2009 г.) до края на 2011 г. Освен това, като използва в изчисленията си размера на EBITDA, предвиден за 2011 г., а не този, предвиден за 2012 г., ФМПАО възприема предпазлив подход, чрез който да провери достатъчно бързо (за малко повече от две години и половина) дали възстановяването на предприятието е задоволително.
(98)
Така в разглеждания случай изчислената от ФМПАО ВНВ се основава на три хипотези, посочени в плана за преструктуриране. На първо място, в края на 2011 г. групата Trèves би трябвало да има EBITDA в размер на [50-80] млн. EUR. На второ място, стойността на Trèves в края на 2011 г. е определена на базата на коефициент на EBITDA [1-6]. На трето място, нетният дълг в края на 2011 г. е оценен на [50-150] млн. EUR. Комисията следва да определи дали тези три хипотези могат да се разглеждат като надеждни и реалистични към момента на осъществяване на инвестицията на ФМПАО.
(99)
Първо, по отношение на размера на EBITDA за 2011 г. следва да се подчертае, че предвиждането се основава на прилагането на плана за преструктуриране. Както беше обяснено в съображение 76 и следващи, планът може да се разглежда като надежден и реалистичен. Следва да се напомни, че намаляването на разходите по принцип се постига чрез увеличаване на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи, по-специално чрез […]. Намаляването на тези разходи се основава също на значително намаление на числеността на персонала (преструктурирането засяга общо 1 300 души).
(100)
Второ, използваният за определяне на стойността на предприятието коефициент на EBITDA ([1-6]) съответства на средния коефициент в сектора, изчислен за периода 2000-2009 г. на ([1-6]), минус стандартно отклонение като предпазна мярка, свързано с темпа на възстановяване на предприятието. Този коефициент леко надвишава коефициента в сектора към момента на инвестицията (около 4,2). Независимо от това, достатъчно предпазливо е при оценката за края на 2011 г. да се използва числото [1-6] предвид очакванията за подобряване на съотношението, подобрение, което се е усещало в значителна степен още към момента на инвестицията ([1-6] през декември 2008 г. срещу [1-6] през май 2009 г.). Също така този коефициент изглежда особено предпазлив предвид дългосрочните очаквания за сектора, сочещи коефициенти в границите от [1-6] до [1-6].
(101)
Трето, изготвените през април 2009 г. предвиждания са показвали подобрение на нетния дълг, който е трябвало да намалее от [100-200] млн. EUR в края на 2008 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2010 г. (преди това дългът е нараснал от [100-200] млн. EUR в края на 2005 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2008 г.). Предвид очакваното постоянно ниво на EBITDA за периода 2009-2011 г., липсата на значителни допълнителни разходи, свързани с материалните и нематериалните активи, и липсата на допълнителни гаранции, свързани с разходите за преструктуриране, предвиждането за намаление на дълга с [0-30] млн. EUR изглежда предпазливо.
(102)
Вследствие на горепосоченото следва да се заключи, че изчислението на ВНВ към момента на инвестицията се основава на разумни хипотези.
(103)
Що се отнася до въпроса дали очакваната ВНВ в размер на [ 12 %] е приемлива с оглед на риска, който носи инвестицията, Комисията изказа следното мнение.
(104)
Най-напред следва да се напомни, че изчислението, извършено въз основа на елементите, разгледани в съображения от 97 до 100, действително води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %]. Въпреки това, за по-голяма сигурност и като предпазна мярка ФМПАО прилага намаляване с […] % на очакваната за 2011 г. EBITDA. В резултат на това възприетата за целите на настоящия анализ ВНВ от [ 12 %] е норма, която отразява песимистичен сценарий за развитието на предприятието. Както вече беше посочено, основният сценарий води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %], а оптимистичният сценарий (EBITDA, надвишена с […] %), води до определяне на ВНВ в размер на около [ 20 %].
(105)
Следва да се отбележи, че предвид неликвидния характер на финансовата операция е невъзможно към настоящия момент да се направи позоваване на сравними цени на котировки (например за подчинени заеми) към момента на инвестицията на ФМПАО, за да се прецени дали предвижданото ниво на ВНВ е подходящо. За сметка на това няколко елемента, представени по-долу, позволяват да се направи оценка на възприетия от ФМПАО долен праг на ВНВ в размер на [ 12 %] през май 2009 г.
(106)
Най-напред следва да се отбележи, че наблюдаваната възвръщаемост на инвестициите в сектора на автомобилното оборудване често е ниска. За петте години, предшестващи кризата от втората половина на 2008 г., средната ВНВ е била 8,5 % (22). Въпреки това професионални инвеститори често инвестират в сектора със съзнанието, че е възможна печалба, свързана с ниската стойност на предприятията в сектора [в сравнение с други сектори]. По тази причина през 2006 г. са наблюдавани изключителни нива на ВНВ (надвишаващи 20 % годишно за тригодишен период) за осъществилите инвестиции през периода на намалена активност на пазара през 2003 г.
(107)
За да получи по-висока от наблюдаваната средна възвръщаемост, професионалният инвеститор трябва да познава много добре пазара, какъвто е случаят с ФМПАО, и да предвиди структура на дяловото участие, която му позволява да оптимизира възвръщаемостта на инвестицията си, което също е характерно за инвестицията на ФМПАО (вж. съображенията относно структурата на инвестицията в съображения 94 и 95, както относно разпределението на добавената стойност в съображения 110 и 111.
(108)
След това френските власти се позоваха на проучване на AFIC (Френска асоциация на инвеститорите на капитали) относно развитието на показателите в сектора на рисковия капитал във Франция. Проучването се основава на данни, предоставени от над 120 структури, управляващи повече от 500 инвестиционни фонда. В проучването на AFIC е посочена нетна доходност, възлизаща между 14,1 % в края на 2007 г. и 10,8 % в края на 2008 г. (дата, която е по-близо до датата на инвестицията на ФМПАО) на „капитала за растеж“. „Капиталът за растеж“ е подклас на рисковия капитал по отношение на инвестиционната политика на ФМПАО (миноритарно дялово участие и вливане на свеж капитал). Като се отчете размерът на заплащането на управляващото дружество, оценен на […] максимум, необходимата ВНВ с оглед постигане на „пазарна“ доходност е между 12 % и 15 %.
(109)
И накрая, наличните параметри към момента на инвестицията позволяват да се определи среднопретеглената цена на капитала („WACC“), изчислена с помощта на МОФА (23) и адаптирана към автомобилния сектор във Франция, която включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието Trèves и с неликвидния характер на инвестицията. Предвид тези присъщи на специфичния риск допълнителни елементи, така определеният към момента на инвестицията WACC е [ 12] %, увеличен на [ 12] % от ФМПАО (вж. съображение 91. Следва да се напомни, че WACC е минималната норма на възвръщаемост, която изискват предоставящите средства на дадено предприятие (акционери и кредитори), за да финансират инвестиционни проекти. Следователно изчислената за Trèves WACC дава ясен показател за приемливостта на долния праг на ВНВ от [ 12 %] (24).
(110)
От друга страна, следва да се подчертае, че добавената стойност на предприятието Trèves няма да бъде разпределена между ФМПАО и заварения акционер в зависимост от притежаваните от тях дялове от капитала на Trèves. В действителност, при хипотезата за прекратяване на […], в сключеното между акционерите споразумение се уточнява, че първите […] млн. EUR от стойността на предприятието ще бъдат предоставени изцяло на ФМПАО (първи транш). След това приходът от прехвърлянето в размер между […] млн. EUR и сума, равна на инвестицията на ФМПАО, капитализирана при […] % годишно, се разпределя между ФМПАО ([…] %) и заварените акционери ([…] %) (втори транш). В крайна сметка ФМПАО получава […] % от прихода от прехвърлянето, надвишаващ този праг, а традиционните акционери - […] %.
(111)
Това споразумение за разпределяне на добавената стойност е благоприятно за ФМПАО. В действителност ФМПАО по този начин получава сериозна гаранция, че по отношение на неговата инвестиция бързо ще бъде достигната ВНВ в размер на [ 12 %] (съответстваща на посочената по-горе WACC на Trèves). Освен това споразумението силно ще стимулира заварения акционер и ръководителите на предприятието да изпълнят, дори да преизпълнят целите на плана за преструктуриране, който в зависимост от сценария трябва да осигури за ФМПАО ВНВ в размер на [ 12 %], [ 15 %] или [ 20 %].
(112)
От горните констатации следва, че предвижданата ВНВ в размер на [ 12 %] е била разумна към момента на инвестицията и приемлива с оглед на инвестиционния риск.
(113)
След анализа на плана за преструктуриране на Trèves, на оценката на предприятието преди инвестицията на ФМПАО, на структурата на тази инвестиция, на хипотезите, на които се базира ВНВ в размер на [ 12 %], на адекватността на това ниво на ВНВ, по-специално с оглед на предвиденото споразумение между акционерите относно разпределянето на добавената стойност, следва да се направи заключението, че ФМПАО е действал в условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както с оглед на положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения. С други думи, инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR отговаря на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Следователно тази инвестиция не предоставя предимство на предприятието Trèves.
V.1.2. Планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения
(114)
Френската администрация е одобрила план за разсрочване на данъчните и социалните задължения на Trèves в размер на 18,4 млн. EUR. Във връзка с тази мярка Комисията би желала най-напред да разгледа критерия за предимство.
(115)
Съгласно практиката на Комисията за взимане на решения и постоянната съдебна практика, споразумение с публичен кредитор за разсрочване на дългове не представлява държавна помощ, ако поведението на публичния кредитор може да бъде сравнено с това на частен кредитор, който „иска да събере дължимите му суми и с такава цел сключва споразумения с длъжника, по силата на които натрупаните задължения са разсрочени или разделени на части с оглед улесняване на тяхното изпълнение“ (25).
(116)
За публичните кредитори на Trèves планът за разсрочване на дълговете е по-добро решение в сравнение с принудителното събиране. При последното, предвид общата задлъжнялост на предприятието, публичните кредитори биха възстановили само част от вземанията си - непривилегированите. А в случая едновременно с плана за разсрочване са били учредени ипотеки от първи ред […] (член […] от помирителния протокол от 25 май 2009 г.) с цел гарантиране на данъчните и социалните задължения. Тези активи са описани в приложение 7 към протокола. Към 31 декември 2008 г. нетната им счетоводна стойност възлиза на [25-35] млн. EUR. Следователно размерът на гаранциите, учредени в полза на публичните кредитори, покрива над 140 % от размера на вземането им, състоящо се от главница (18,4 млн. EUR), глоби за забава и лихви за забава (вж. съображение 117).
(117)
Освен това публичните кредитори на Trèves ще получат и лихви. В действителност сумата от 18,4 млн. EUR е увеличена с глоби за забава в размер на [1-2] млн. EUR и с лихви за забава в размер на [1-2] млн. EUR, като цялата сума трябва да бъде възстановена в периода от […] и […] чрез месечни вноски по […] EUR. Общият размер на глобите и лихвите за забава възлиза на [2-4] млн., т.е. [10-20] % от размера на главницата, което, среднопретеглено спрямо срока на плана за разсрочване, представлява лихва от около [0-10] %. Поначало този лихвен процент е по-висок от лихвените проценти, при които финансовите органи са отпуснали заеми на Trèves в рамките на помирителния протокол от 25 май 2009 г., и това се отнася както за новия кредит, така и за консолидационния заем (26).
(118)
В това отношение също така е важно да се подчертае, че ангажиментът на публичните кредитори е придружен от съществен ангажимент от страна на банките (консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR и нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR). Нещо повече, в помирителния протокол изрично е посочено, че предоставените на банките гаранции са от втори ред […], което означава, че тези кредитори не могат да реализират нито една гаранция, докато публичните кредитори от първи ред не получат изцяло вземанията си.
(119)
Също така на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения.
(120)
И накрая, френските власти потвърдиха, че настоящият план за разсрочване не представлява продължение или изменение на предишен план.
(121)
От горните съображения следва, че френската администрация е предоставила на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения въз основа на хипотези, преценени като надеждна база на плана за преструктуриране (вж. раздел V), и обвързан с условия, които биха били приемливи за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, поставен в същата ситуация.
V.2. Заключение относно оценката за наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(122)
С оглед на изложените в раздел V.1. елементи е видно, че нито инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR, нито планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения в размер на 18,4 млн. EUR предоставят предимство на група Trèves. Следователно тези мерки не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VI. ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(123)
След задълбочено разглеждане на въпросните мерки Комисията установи, че те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предоставените от Френската република две мерки, предприети по отношение на предприятието Trèves, включващи инвестиция на Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (ФМПАО) в размер на 55 млн. EUR, както и план за разсрочване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 20 aprile 2011
riguardante il presunto aiuto a favore dell’impresa Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) a cui la Francia ha dato esecuzione
[notificata con il numero C(2011) 2585]
(Il testo in lingua francese è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2011/676/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 108, paragrafo 2, primo comma,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l'articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
dopo aver invitato gli interessati a presentare le loro osservazioni in conformità ai suddetti articoli (1), e viste le informazioni trasmesse,
considerando quanto segue:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Tramite diversi articoli pubblicati sulla stampa nella la primavera del 2009, la Commissione è stata informata che l’impresa Trèves avrebbe beneficiato di un investimento pari a 55 milioni di EUR del Fondo di modernizzazione per i produttori di componenti automobilistici (qui di seguito denominato «il FMEA»Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles). Con lettere del 5 maggio 2009, dell’11 giugno 2009, del 10 luglio 2009 e del 4 novembre 2009, la Commissione ha indirizzato alle autorità francesi delle richieste di chiarimento a tal riguardo. Le suddette autorità hanno risposto a tali richieste con lettere (o e-mail) del 5 giugno 2009, del 23 giugno 2009, del 18 agosto 2009, del 18 novembre 2009 e del 23 dicembre 2009.
(2)
Peraltro, su richiesta delle autorità francesi l’8 gennaio 2010 si è tenuta una riunione nei locali della Commissione. In seguito a tale riunione, le autorità francesi hanno fornito ulteriori chiarimenti con e-mail del 15 gennaio 2010.
(3)
Con lettera del 29 gennaio 2010, la Commissione ha notificato alla Francia la sua decisione di avviare il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (qui di seguito denominato «il TFUE») in relazione all’investimento del FMEA nonché in relazione a un piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale (denominato anche «piano di liquidazione») concesso a Trèves dall’amministrazione francese. Il 25 marzo 2010 la Francia ha comunicato le sue osservazioni rispetto all’avvio del procedimento di indagine formale.
(4)
La decisione della Commissione di avviare il procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2). La Commissione ha invitato gli interessati a presentare osservazioni in merito alle misure in questione.
(5)
La Commissione ha ricevuto le osservazioni a tal riguardo da parte dei seguenti interessati: l'Italia, l’impresa Trèves, il gruppo PSA Peugeot Citroën, il gruppo Renault, un concorrente di Trèves che desidera rimanere anonimo e il FMEA (3). La Commissione ha trasmesso tali osservazioni alla Francia dando a quest’ultima la possibilità di replicare, e ha ricevuto la sua presa di posizione tramite lettera del 5 ottobre 2010. Il 18 novembre 2010 si è inoltre tenuta una riunione con le autorità francesi. Infine, ulteriori informazioni sono state trasmesse alla Commissione con e-mail del 21 dicembre 2010 e del 22 febbraio 2011.
II. DESCRIZIONE DELLE MISURE IN ESAME
(6)
Prima di procedere alla descrizione delle misure in esame, occorre presentare il Fondo strategico d'investimento (qui di seguito denominato «FSI»Fonds Stratégique d'Investissement), il FMEA, CDC Entreprises, (società di gestione del FMEA) (punto II.1) nonché l’impresa Trèves e le misure prese nei suoi confronti (punto II.2). Infine, verranno esposte le ragioni che hanno portato all’avvio del procedimento di indagine formale in merito all’investimento del FMEA e al piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale (punto II.3).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
A causa della crisi iniziata nel 2008, la Francia ha costituito un Fondo strategico d'investimento (qui di seguito «il FSI»Fonds Stratégique d'Investissement) al fine di sostenere la sua economia. Poco dopo, il FSI, in partnership con il gruppo PSA Peugeot Citroën (qui di seguito denominato «PSA») e il gruppo Renault (qui di seguito denominato «Renault»), hanno creato il FMEA. Se da un lato il FSI ha l’obiettivo di intervenire in qualsiasi tipo di impresa indipendentemente dal settore economico interessato, il FMEA interviene soltanto a favore dei produttori di componenti del settore automobilistico.
(8)
Il Fondo strategico d'investimento è un fondo con una dotazione di 20 miliardi di EUR che il governo francese ha creato nel dicembre 2008 per rispondere al fabbisogno di capitale proprio delle imprese ritenute motori di crescita e competitività per l’economia francese. Secondo i dirigenti del FSI, esso investe soltanto nelle imprese che presentano buone prospettive di crescita e di competitività per l’economia francese.
(9)
Il FSI è detenuto per il 49 % dal governo francese e per il 51 % dalla Cassa Depositi e Prestiti francese (qui di seguito denominata «CDC»Caisse des Dépôts et Consignation). La CDC «e le sue affiliate costituiscono un gruppo pubblico al servizio dell’interesse generale e dello sviluppo economico» della Francia (4), e i suoi dirigenti sono nominati per decreto.
(10)
Il consiglio di amministrazione del FSI è presieduto dal direttore generale della CDC ed è composto, oltre che dal presidente, da sei amministratori di cui uno rappresenta la CDC, due rappresentano lo Stato (il direttore generale delle partecipazioni statali e il direttore generale delle imprese) e tre rappresentano gli interessi delle imprese (i dirigenti delle imprese SCOR, Essilor e Artémis).
(11)
Il FMEA è un fondo comune di investimento in capitale di rischio la cui missione è favorire l’affermarsi dei produttori di componenti automobilistici competitivi e in grado di offrire ai loro clienti una capacità di ricerca e di sviluppo e una maggiore assistenza a livello internazionale. Esso realizza investimenti per un importo massimo di 60 milioni di EUR, a beneficio esclusivo dei suoi sottoscrittori, autonomamente o assieme ad altri investitori privati o di altri fondi.
(12)
La creazione del FMEA (il 25 marzo 2009) si iscrive nel quadro del piano di sostegno alla filiera automobilistica, annunciato dal Presidente della Repubblica francese il 4 dicembre 2008. Esso ha una dotazione di 600 milioni di EUR provenienti dal FSI (200 milioni di EUR), da PSA (200 milioni di EUR) e da Renault (200 milioni di EUR).
(13)
Il FMEA è gestito da CDC Entreprises, un'affiliata della CDC. Le decisioni di investimento sono quindi prese da CDC Entreprises.
(14)
Il FMEA dispone di un comitato di selezione e di un comitato di investimento incaricati di redigere dei dossier prima che la società di gestione CDC Entreprises realizzi un investimento. I tre investitori (PSA, Renault e il FSI) sono equamente rappresentati all’interno dei comitati.
(15)
Conformemente al regolamento degli organi del FMEA, il comitato di selezione viene obbligatoriamente consultato dalla società di gestione in merito al carattere strategico dei progetti di investimento. I suoi pareri consultivi non vincolano la società di gestione. Essi sono adottati a maggioranza di due terzi.
(16)
Il comitato di investimento viene obbligatoriamente consultato prima di effettuare ogni investimento o disinvestimento o per qualsiasi deroga ai criteri e alle regole della politica di investimento. Quando esso si pronuncia su un progetto di investimento o disinvestimento, anche i suoi pareri vengono adottati a maggioranza di due terzi e non vincolano la società di gestione. Tuttavia, nel caso in cui uno dei tre investitori esprima un voto negativo, il parere espresso sarà considerato negativo. In questo caso, il progetto di investimento o di disinvestimento è sottoposto al comitato di selezione.
(17)
CDC Entreprises è un attore di primo piano nel settore del capitale di rischio in Francia. Essa è tenuta a rispettare tutte le norme emanate dall’Autorità dei Mercati Finanziari francese in materia di gestione per conto terzi, in particolare le norme relative all’indipendenza della scelta degli investimenti e alla prevenzione dei conflitti di interesse. CDC Entreprises gestisce tra l’altro gli investimenti del FSI nelle PMI non quotate, nonché gli investimenti per conto della CDC e di altri investitori.
(18)
CDC Entreprises è un'affiliata interamente controllata dalla CDC. Il presidente e il direttore generale di CDC Entreprises sono nominati dal consiglio di amministrazione, i cui membri vengono a loro volta nominati dalla CDC.
(19)
CDC Entreprises ha stipulato con il FSI una convenzione di assistenza e consulenza in virtù della quale un'equipe dedicata del FSI assiste CDC Entreprises nella preselezione dei progetti di investimento (tra cui studi di fattibilità e valutazione dei rischi, studio e assistenza nell’attuazione di tali interventi) e nel monitoraggio degli investimenti realizzati.
(20)
In ragione dell’organizzazione e del funzionamento dei comitati del FMEA, CDC Entreprises è la sola ad avere il potere di impegnare il FMEA. Le decisioni dei comitati non vincolano la società di gestione (ad eccezione delle deroghe ai criteri e alle regole della politica di investimento e della gestione dei conflitti di interesse, ipotesi che non sono pertinenti nel caso di specie). Le autorità francesi hanno precisato che, ad oggi, CDC Entreprises non ha mai ritenuto opportuno pronunciarsi contro i pareri dei comitati in materia di investimenti.
(21)
Il grafico n. 1 in basso riassume i legami che uniscono lo Stato francese, la CDC, CDC Entreprises, il FSI, il FMEA, PSA e Renault.
Grafico n. 1
Legami tra lo Stato francese, la CDC, CDC Entreprises, il FSI, il FMEA, PSA e Renault
II.2 L’impresa Trèves e le misure prese nei suoi confronti
(22)
Trèves è un’impresa specializzata nella produzione di componenti per gli interni degli autoveicoli. Prima dell’attuazione del piano di ristrutturazione in corso (piano che interessa 1 300 persone), Trèves contava circa 6 500 dipendenti. Essa è organizzata attorno a tre categorie di prodotti: prodotti acustici (5), sedili e componenti, e prodotti tessili. L’impresa comprendeva 9 fabbriche (di cui due sono state chiuse) ed è presente in 14 paesi (tra cui Spagna, Regno Unito, Portogallo, Slovenia e Repubblica ceca). Il 40 % del suo fatturato è realizzato in Francia. I principali clienti sono Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan e Toyota.
(23)
Poco prima che scoppiasse la crisi del 2008, Trèves stava iniziando a raccogliere i frutti del primo piano di ristrutturazione lanciato nel 2005 che mirava a ridurre il personale e a razionalizzare la capacità produttiva. Quando è sopraggiunta la crisi, Trèves ha deciso di modificare e di approfondire il suo piano di ristrutturazione e ha voluto condurre delle trattative con i creditori nell’ambito di una procedura di conciliazione (6).
(24)
Il 25 maggio 2009 è stato quindi concluso un protocollo di conciliazione tra l’azionista di Trèves (la holding «Severt», azionista unico), le società del gruppo Trèves, i creditori (ossia le banche) e il FMEA. Tale protocollo è incentrato sull’attuazione di un piano di ristrutturazione (tale piano è descritto nella sezione V.1.1).
(25)
Il finanziamento del piano di ristrutturazione era stimato in misura pari a [110-140] (7) milioni di EUR. A tal riguardo, le diverse parti hanno assunto gli impegni descritti nel protocollo del 25 maggio 2009.
(26)
I costruttori Peugeot e Renault si sono impegnati ad apportare 33,3 milioni di EUR nel quadro del finanziamento […].
(27)
Il gruppo Trèves si è impegnato a concentrare i propri sforzi per generare nel corso del 2009 una somma pari al [5-20] % del fabbisogno di liquidità, vale a dire [5-30] milioni di EUR.
(28)
Un nuovo credito bancario di [10-30] milioni di EUR è stato concesso dalle banche. Inoltre, le banche hanno accordato un prestito di consolidamento per un importo di [30-60] milioni di EUR destinato a rimborsare i crediti a breve termine ([0-20] milioni) e i crediti a medio termine ([30-40] milioni) esistenti. Il nuovo credito e il prestito di consolidamento devono essere rimborsati integralmente entro il […] 2014.
(29)
Il FMEA ha fornito all’impresa un contributo pari a 55 milioni di EUR. Di tale somma, [40-50] milioni di EUR sono stati apportati sotto forma di titoli di debito che conferiscono accesso al capitale (vale a dire le «ORAPA» od obbligazioni convertibili in azioni a parità variabile), titoli remunerati con una cedola fissa del [ 8] %. Parallelamente, [5-15] milioni di EUR sono stati apportati grazie a un aumento di capitale (sottoscrizione di nuove azioni ordinarie), conferendo quindi al FMEA una partecipazione del [ 50] % al capitale di Trèves.
(30)
I creditori pubblici hanno acconsentito a un piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale di 18,4 milioni di EUR […]. Tale piano consiste nel rateizzare il rimborso dei debiti di Trèves nei confronti del fisco e della previdenza sociale, prevedendo il pagamento di penali e di interessi di mora.
II.3 Ragioni che hanno condotto all’avvio del procedimento
(31)
Il finanziamento del piano di ristrutturazione di Trèves si basa sull’apporto di nuovi fondi per un totale di [100-120] milioni di EUR (tale somma non include il prestito di consolidamento). Di tale somma, 55 milioni di EUR sono apportati dal FMEA. A ciò si aggiunge il piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR. Nella decisione di avviare il procedimento di indagine formale, la Commissione esprime i suoi dubbi circa la qualificazione come aiuto di Stato di tali ultime due misure ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(32)
Per quanto concerne l’investimento del FMEA, la Commissione rileva che diversi elementi sembrano indicare che tale investimento sia di natura pubblica. A prima vista, tale investimento sembra effettuato con risorse statali e dunque imputabile allo Stato (8). I dubbi della Commissione si fondano segnatamente sull’osservazione del funzionamento del FSI, del FMEA e di CDC Entreprises di cui sopra.
(33)
Inoltre, la Commissione esprime i propri dubbi circa il rispetto del criterio dell’investitore privato operante in economia di mercato in merito al suddetto investimento. In particolare, la Commissione non poteva stabilire con certezza, considerata la situazione (9) sia del settore automobilistico che dell’impresa stessa che stava affrontando difficoltà finanziarie, in primo luogo che le ipotesi del piano di ristrutturazione fossero credibili, realistiche e prudenti, in secondo luogo, che la valutazione di Trèves prima dell’investimento fosse prudente e, in terzo luogo, che la prospettiva di un tasso di rendimento interno (qui di seguito denominato «TRI») del [ 12 %] (10) dovesse essere considerata sufficiente rispetto al rischio assunto dal FMEA.
(34)
Per quanto concerne il piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale, la Commissione si chiede se il comportamento delle autorità francesi possa essere comparato a quello di un investitore privato nelle stesse condizioni, che cerchi di recuperare le somme spettantigli. La Commissione non disponeva di tutti gli elementi che le permettessero di concludere che i creditori pubblici, in virtù del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009, fossero in una situazione favorevole almeno tanto quanto quella dei creditori privati di Trèves (vale a dire le banche) che hanno a loro volta acconsentito a rateizzare i loro crediti concedendo un prestito di consolidamento. La Commissione esprime quindi i suoi dubbi circa il rispetto del principio del creditore privato operante in un’economia di mercato nel caso del piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale.
(35)
Infine, nella sua decisione di avvio del procedimento la Commissione indica che, se le due suddette misure dovessero essere qualificate come aiuti di Stato, la loro compatibilità potrebbe essere esaminata sulla base degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (11) (qui di seguito denominati «gli orientamenti»). La Commissione afferma tuttavia che, in questa fase, essa non può stabilire con certezza che tutti i requisiti posti dai suddetti orientamenti siano soddisfatti.
III. OSSERVAZIONI DEGLI INTERESSATI
(36)
Con lettera del 2 luglio 2010, il gruppo Trèves ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Secondo quest’ultimo, le modalità e le condizioni dell’investimento del FMEA nel gruppo Trèves e l’applicazione del piano di rateizzazione dei suoi debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale non rientrano nell'ambito di applicazione nell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(37)
In un primo tempo, il gruppo Trèves fa valere il fatto che la tesi secondo cui l’aiuto sarebbe imputabile allo Stato è senza fondamento in quanto, attraverso il FMEA, il gruppo Trèves ha sottoscritto un impegno con due costruttori di automobili di portata internazionale che rappresentano il [ 50] % del suo fatturato. Peraltro, esso contesta l’analisi della Commissione secondo la quale la società è dovuta ricorrere a risorse statali poiché, da un lato, le risorse del FMEA provengono a suo dire da attori privati e, dall’altro, la partecipazione di altri investitori privati al finanziamento della società (le banche) prova che questa era capace di finanziarsi sul mercato.
(38)
In un secondo momento, il gruppo Trèves rifiuta categoricamente l’analisi della Commissione riguardante la situazione economica della società Trèves tra il 2005 e il 2008. A suo dire, la Commissione confonde la crisi generale del settore automobilistico del 2008 con la situazione specifica della società che ha registrato una crescita ininterrotta e importante del suo fatturato tra il 1999 ([500-700] milioni di EUR) e il 2004 ([900-1 100] milioni di EUR). Tale crescita è stata in effetti ostacolata dalla crisi che ha colpito il settore automobilistico nel secondo trimestre del 2008. I piani di ristrutturazione del 2005 e del 2009 non avevano lo scopo di rimediare a difficoltà di liquidità, ma consistevano nel razionalizzare la capacità produttiva della società al fine di rilanciare l’impresa in un contesto congiunturale difficile e non nel garantire la sua sopravvivenza, come dimostra la crescita dell'EBITDA (12) di Trèves tra il 2005 e il 2007 e il risanamento dei conti a partire dal 2009.
(39)
Peraltro, il gruppo Trèves contesta l’importanza data dalla Commissione alle dichiarazioni del ministro francese dell’Industria secondo cui se lo Stato non fosse intervenuto, Trèves sarebbe fallita. Una dichiarazione politica soggettiva pronunciata in un contesto sociale teso non è pertinente per valutare la reale situazione economica e finanziaria di un’impresa.
(40)
Di conseguenza, il carattere avveduto dell’investimento del FMEA nella società Trèves sarebbe incontestabile sia sul piano finanziario che su quello industriale. La società ricorda che il FMEA non è stato il solo investitore, ma che diversi altri potenziali investitori si sono fatti avanti e alcuni partner privati si sono impegnati nei confronti del FMEA. Contrariamente a ciò che sembra supporre la Commissione, non vi è nessuna contraddizione tra la logica finanziaria e quella industriale dell’investimento del FMEA. Secondo il gruppo Trèves, il fatto che un costruttore detenga una partecipazione in uno dei suoi fornitori allo scopo di rafforzare i legami industriali e di trarre un beneficio finanziario dalla sua crescita, è una pratica corrente nel settore automobilistico.
(41)
Successivamente, il gruppo Trèves insiste sul rispetto del principio dell’investitore accorto operante in un’economia di mercato. In effetti, le condizioni dell’investimento sono non soltanto molto rigorose ma anche vantaggiose per il FMEA. Peraltro, nel 2008-2009 la società Trèves disponeva di valide risorse essenziali per garantirle un ritorno rapido alla redditività (insediamento e crescita nei paesi emergenti, diversificazione del suo portafoglio di clienti costruttori, orientamento forte verso la ricerca e lo sviluppo). Il piano di ristrutturazione industriale e finanziario di Trèves, tenendo conto di tali risorse, è stato elaborato sulla base di previsioni prudenti e ragionevoli dopo un audit approfondito della situazione dell’impresa. Infine, i buoni risultati della società Trèves nel 2009-2010 dimostrano il carattere avveduto dell’investimento.
(42)
Il gruppo Trèves ritiene infine che se l’investimento del FMEA dovesse rientrare nel campo di applicazione dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, tale aiuto sarebbe compatibile con gli orientamenti, poiché il ritorno alla redditività a lungo termine della società è garantito e la ristrutturazione di Trèves non comporta nessuna distorsione della concorrenza, oltre a prevedere misure di compensazione già in parte attuate ([…], la riduzione della capacità produttiva, la riduzione del personale e infine la parte del finanziamento della ristrutturazione di Trèves di origine presumibilmente statale resta limitata al minimo indispensabile dei costi della ristrutturazione).
(43)
Per quanto riguarda il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale, il gruppo Trèves ritiene innanzitutto che siano stati rispettati i principi del creditore privato operante in un’economia di mercato, sostenendo inoltre che la Commissione non possa presupporre che l’eventuale qualificazione come aiuto escluda di fatto la possibilità di un piano di rateizzazione accorto da parte delle autorità finanziarie. Il piano di rateizzazione prevede penali e indennità di mora a un tasso d’interesse superiore al tasso legale che avrebbe potuto richiedere un creditore privato, ipoteche di primo grado […] e le autorità pubbliche sono intervenute assieme a creditori privati.
(44)
Con lettera del 22 giugno 2010, il FMEA ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Il FMEA non ritiene che la qualificazione del suo investimento nella società Trèves costituisca un aiuto di Stato, in primo luogo a causa innanzitutto dell’autonomia di scelta di cui esso dispone per gli investimenti e in secondo luogo in ragione dell'approccio adottato per raggiungere i propri obiettivi.
(45)
Il FMEA insiste sul fatto che i suoi interventi vengono decisi in maniera assolutamente indipendente. Tale autonomia gli deriva non soltanto dal suo status ma anche dalla governance. Il FMEA, in quanto fondo comune di investimento in capitale di rischio, è dotato di una società di gestione anch’essa subordinata alle norme di gestione per conto terzi. L’indipendenza statutaria della società di gestione nella scelta degli investimenti, dal momento che essa interviene in funzione dell’interesse patrimoniale dei sottoscrittori, contribuisce ad assicurare l’autonomia del FMEA nella fase in cui viene presa la decisione di investire. Per quanto riguarda i comitati consultivi del FMEA, il comitato di selezione e il comitato di investimento, i loro pareri possono essere adottati soltanto con l’approvazione di uno dei due costruttori. Ad oggi, la società di gestione, CDC Entreprises, non si è mai discostata dai pareri emessi dai comitati. Pertanto, l’influenza degli investitori privati, vale a dire Renault e Peugeot, è preponderante nella selezione e nella definizione dei progetti di investimento.
(46)
Peraltro, l’investimento del FMEA nella società Trèves illustra la politica di investimento del FMEA che privilegia le imprese con grandi capacità di innovazione e un forte potenziale di crescita e di redditività nella filiera dei produttori di componenti automobilistici. Ora, la società Trèves è un produttore di componenti automobilistici di primo livello che interessava d’altronde […] altri fondi privati. Il netto miglioramento dei risultati della società a partire dal 2010 dimostra la tangibilità e la pertinenza del piano di ristrutturazione presentato da Trèves. Le difficoltà passeggere della società a causa della crisi economica e finanziaria hanno inoltre permesso al FMEA di negoziare un investimento a condizioni molto cautelative.
(47)
Il FMEA ritiene quindi che l’investimento non possa essere qualificato come aiuto di Stato.
(48)
Con lettera del 6 luglio 2010, Renault ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Essa contesta prima di tutto le affermazioni della Commissione secondo cui la sua sottoscrizione al FMEA sarebbe legata al prestito concessole dallo Stato nell’aprile 2009. La società ricorda che al momento della creazione del fondo il 20 gennaio 2009 (13), essa non disponeva di nessuna informazione circa l’eventuale futuro prestito concesso dallo Stato ai costruttori. L’obiettivo del prestito concessole nell’aprile 2009 era quello di finanziarie le necessità generali dell’impresa a causa della contrazione dei mercati finanziari nel corso del 4o trimestre 2008 e del 1o trimestre 2009.
(49)
Peraltro, la sottoscrizione di Renault al FMEA era giustificata da ragioni economiche, industriali e finanziarie: infatti per Renault è strategicamente e finanziariamente indispensabile consolidare le sue forniture in maniera permanente affidandosi a fornitori solidi e competitivi, aspettandosi al contempo un rendimento sull’investimento finanziario. Il FMEA permette così a Renault di investire in imprese indispensabili per la filiera, come la società Trèves che resta un fornitore fondamentale per l’industria automobilistica europea. Di conseguenza, gli interventi del FMEA seguono lo stesso approccio adottato da Renault, anch’essa un investitore accorto operante in un’economia di mercato.
(50)
Infine, la società Renault condivide senza riserve le osservazioni del FMEA presentate in risposta alla decisione della Commissione di avviare il procedimento di indagine formale, in merito al suo ruolo nella governance del FMEA, alla modalità di funzionamento di quest’ultimo, alla sua autonomia e a quella della sua società di gestione nei confronti delle autorità pubbliche.
(51)
Con lettera del 6 luglio 2010, PSA ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Secondo PSA, l’investimento del FMEA nella società Trèves non è soltanto redditizio ma corrisponde anche a quelli che sono i suoi interessi economici e strategici.
(52)
La partecipazione di PSA al FMEA si iscrive nel quadro della volontà comune del costruttore e del fondo di investire in imprese strategiche con forti capacità di innovazione, capaci di garantire la sicurezza delle forniture e di consolidare in maniera ottimale la filiera dei produttori di componenti automobilistici. Peraltro, PSA ritiene che l’investimento del FMEA risponda alle sue esigenze di redditività quanto al rischio assunto.
(53)
Infine, PSA insiste sull’assenza di condizionalità tra la sua decisione di partecipare al FMEA e la conclusione di una convenzione di prestito di 3 miliardi di EUR tra lo Stato francese e il costruttore, nel marzo 2009.
(54)
Con lettera del 23 giugno 2010, un concorrente di Trèves, che desidera rimanere anonimo, ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Quest’ultimo condivide le analisi della Commissione descritte nella decisione di avvio del procedimento del 29 gennaio 2010. Egli ritiene infatti che la società Trèves avesse difficoltà economiche prima dell’inizio della crisi economica e che non possa quindi beneficiare di misure del quadro di riferimento temporaneo comunitario. Peraltro, indipendentemente dalla situazione economica di Trèves, gli aiuti di Stato di cui essa potrebbe beneficiare devono essere accompagnati da ingenti misure di compensazione, a causa degli effetti negativi molto marcati sulla concorrenza. In effetti, un aiuto che ha il solo scopo di mantenere artificialmente in vita un’impresa in un settore che presenta una sovraccapacità strutturale a lungo termine, non è giustificato. Egli ritiene che la società Trèves dovrebbe essere obbligata a limitare la sua presenza sui mercati vendendo alcune affiliate o riducendo drasticamente le sue attività e contribuire maggiormente alla sua ristrutturazione con risorse proprie.
(55)
Con lettera del 15 giugno 2010, il ministero italiano dello Sviluppo economico ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Esso condivide gli «argomenti» (14) della Commissione su due punti fondamentali: l’investimento del FMEA costituisce indubbiamente un aiuto di Stato a causa della presenza determinante di fondi pubblici e tale tipo di aiuto è destinato a sostenere le imprese che, prima del secondo trimestre 2008, si trovavano in una situazione di difficoltà ai sensi degli orientamenti.
IV. COMMENTI DELLA FRANCIA
(56)
Con lettera del 25 marzo 2010, le autorità francesi hanno comunicato alla Commissione le loro osservazioni a seguito dell’avvio del procedimento di indagine formale in data 29 gennaio 2010.
(57)
A loro dire, le modalità e le condizioni dell’investimento del FMEA nella società Trèves non rientrano nell’ambito dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE poiché l’investimento non è effettuato utilizzando risorse statali, bensì fondi per la maggior parte privati e non imputabili allo Stato. Anche se le risorse del FMEA fossero considerate risorse statali o la decisione di investire fosse imputabile allo Stato, le autorità francesi ritengono che tale investimento presenti tutte le caratteristiche di un investimento accorto in un’economia di mercato. Peraltro, esse ritengono altresì che la rateizzazione del debito nei confronti del fisco e della previdenza sociale concessa dai creditori pubblici risponda ai criteri del creditore privato che cerchi di recuperare le somme spettantigli.
(58)
Le autorità francesi sostengono che l’investimento del FMEA non abbia in alcun modo comportato il trasferimento di risorse statali ai sensi della giurisprudenza «Stardust marine» (15). I fondi del FMEA sono, per quanto concerne la quota dei costruttori PSA e Renault (2/3), fondi puramente privati, mentre per quanto concerne la quota del FSI (1/3), sebbene essi siano di origine pubblica, sono fondi non sottoposti al controllo permanente dello Stato. Il FSI, creato secondo il modello dei fondi di investimento privati, è costituito sotto forma di société anonyme (società per azioni) in concorrenza con gli altri fondi di investimento privati. Esso effettua investimenti a lungo termine il cui obiettivo è la redditività.
(59)
Peraltro, la società di gestione del FMEA, CDC Entreprises, in virtù del suo status e delle modalità di funzionamento, non è soggetta alla vigilanza delle autorità pubbliche. In virtù del suo status, essa è legalmente indipendente dalla CDC e investe a beneficio esclusivo dei suoi sottoscrittori, in regime di concorrenza o al fianco di investitori privati. CDC Entreprises gestisce quindi i fondi del FMEA in maniera del tutto indipendente. Per quanto riguarda l’investimento nella società Trèves, essa ha seguito le raccomandazioni dei comitati di selezione e di investimento del FMEA senza nessun intervento da parte dello Stato. Di conseguenza, le autorità francesi concludono, da un lato, che le risorse investite non sono risorse statali nella misura in cui esse non sono costantemente sottoposte al controllo pubblico e quindi a disposizione delle autorità nazionali e, dall’altro, che la decisione di investire non è imputabile allo Stato in quanto CDC Entreprises agisce unicamente nell’interesse esclusivo dei sottoscrittori del FMEA e in totale indipendenza.
(60)
Per quanto riguarda la conformità dell’investimento del FMEA al principio dell’investitore privato operante in un’economia di mercato, le autorità francesi ricordano che la politica di investimento del FMEA privilegia i progetti redditizi e strategici per il settore automobilistico, con una crescita elevata e una forte capacità di innovazione. Nel caso di Trèves, l’investimento è stato realizzato sulla base di un business plan realistico e rigoroso validato da diversi analisti privati. Inoltre, l’acquisizione da parte del FMEA di una partecipazione nel capitale di Trèves e la sottoscrizione di ORAPA sono state realizzate contemporaneamente a quelle di altri investitori privati e alle stesse condizioni (investimenti «pari passu»). Secondo le autorità francesi, questi elementi bastano a stabilire la conformità dell’investimento alle pratiche di mercato.
(61)
Quanto all’applicazione del principio del creditore privato operante in un’economia di mercato, le autorità francesi ritengono che il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti della previdenza sociale e del fisco accordato a Trèves è coerente con l’idea che è alla base dell’applicazione di tale criterio, vale a dire che il creditore pubblico, come quello privato, deve cercare di recuperare le somme che gli sono dovute da un debitore in difficoltà finanziarie. Le autorità francesi precisano innanzitutto che non è stata accordata al gruppo Trèves nessuna remissione del debito nei confronti del fisco o della previdenza sociale. Esse ritengono che i due elementi fondamentali che permettono di valutare il criterio del creditore privato, vale a dire la presenza di penali e di indennità di mora e il tasso di interesse praticato, sono rispettate nel caso di specie. In effetti, il piano di rateizzazione prevede interessi e penali per ritardi, definiti precedentemente all’accordo sul piano di rateizzazione e considerati nel calcolo delle rate mensili dovute da Trèves, peraltro, in conformità all’articolo 1153 del codice civile francese, che prevede che in assenza di una clausola contrattuale, il ritardo nell’esecuzione del pagamento di una somma spettante a un creditore privato dia luogo alla condanna al pagamento degli interessi in mora al tasso legale. Tale tasso era del 3,79 % nel 2009, anno in cui è stato stabilito il piano di rateizzazione. L’interesse annuo considerando la durata totale del piano di rateizzazione si attesta intorno al [5-10] %. In via sussidiaria, le autorità francesi ricordano che in concomitanza con il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti della previdenza sociale e del fisco, le banche creditrici del gruppo Trèves hanno accordato una rateizzazione dei loro passivi attraverso un prestito di consolidamento. I creditori privati di Trèves hanno quindi a loro volta concesso delle facilitazioni di pagamento al fine di garantire il rimborso dei loro crediti.
(62)
Le autorità francesi, in un primo tempo, constatano che la maggior parte delle osservazioni ricevute conferma che l’investimento del FMEA nella società Trèves non può essere qualificato come aiuto di Stato. Di conseguenza, le autorità francesi non faranno nessun ulteriore commento su tali osservazioni.
(63)
Per quanto riguarda invece le osservazioni presentate dalle autorità italiane e dalla società rimasta anonima che si presenta come concorrente di Trèves, le autorità francesi intendono comunicare alla Commissione le osservazioni seguenti.
(64)
Le autorità francesi constatano che le autorità italiane si limitano ad affermare che l’investimento del FMEA nella società Trèves debba essere qualificato come aiuto di Stato a causa del «ruolo determinante» svolto dai fondi pubblici. Questa affermazione non è supportata da nessuna dimostrazione o giustificazione.
(65)
Sempre secondo le autorità francesi, la società concorrente di Trèves presume allo stesso modo, senza dimostrarla, l’esistenza di un aiuto di Stato che sarebbe incompatibile con gli orientamenti e con il quadro di riferimento temporaneo europeo adottato dalla Commissione nel dicembre 2008 nel contesto della crisi economica e finanziaria. Gli elementi su cui si basa tale società sono dunque inesatti o avulsi dal loro contesto e quindi interpretati in maniera erronea e parziale.
V. VALUTAZIONE DELLE MISURE IN ESAME
(66)
Quando la Commissione esamina una misura nazionale, essa deve prima di tutto verificare se la suddetta misura può essere qualificata come aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. Una volta deciso in merito a tale qualificazione, la Commissione può valutare in che misura tale misura possa essere considerata incompatibile con il mercato comune sulla base delle deroghe al principio del divieto degli aiuti di Stato consentite dal TFUE. Se la misura in esame non costituisce un aiuto di Stato, l’esame relativo alla compatibilità dell’aiuto non è pertinente.
V.1. Valutazione della presenza di un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE
(67)
Ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE «sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o che minaccino di falsare la concorrenza».
(68)
Tale disposizione menziona i criteri secondo i quali una misura nazionale può essere qualificata come aiuto di Stato. Come ricordato dalla Corte di giustizia nella sentenza del 15 giugno 2006, tali criteri sono «il finanziamento di tale misura da parte dello Stato o con risorse statali, (…) l’esistenza di un vantaggio per un’impresa, (…) la selettività di detta misura, (…) nonché l’incidenza di quest’ultima sugli scambi tra Stati membri e la distorsione della concorrenza che ne risulta» (16).
(69)
Tali criteri sono cumulativi e devono quindi essere tutti soddisfatti affinché una misura possa essere qualificata come aiuto di Stato. Di conseguenza, a partire dal momento in cui la Commissione stabilisce che uno di questi criteri non è soddisfatto, essa può affermare con certezza che la misura in esame non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
V.1.1. L’investimento del FMEA di 55 milioni
(70)
Per quanto riguarda l’investimento del FMEA nell’impresa Trèves per un importo di 55 milioni di EUR, è opportuno verificare in primo luogo se il criterio del vantaggio sia soddisfatto.
(71)
Secondo la giurisprudenza costante (17), un conferimento di fondi a un’impresa non costituisce un aiuto di Stato se tale conferimento è realizzato in circostanze che sarebbero accettabili per un investitore privato operante alle normali condizioni di una economia di mercato («criterio dell’investitore privato operante in economia di mercato»).
(72)
A tal riguardo, se si ipotizza che il FMEA rivenderà la sua partecipazione all’interno di Trèves nel corso dell’anno 2012, il tasso di rendimento interno («TRI») calcolato dal FMEA in relazione al suo investimento è del [ 12 %] l'anno. Tale tasso rappresenta il rendimento, ante imposte, dell’intero investimento del FMEA, vale a dire sia il conferimento diretto di capitale pari a [5-15] milioni di EUR che il conferimento sotto forma di titoli di debito con accesso al capitale (ORAPA) per un importo di [40-50] milioni di EUR.
(73)
Pertanto, al fine di valutare se il criterio dell’investitore privato operante in economia di mercato sia rispettato, la Commissione deve pronunciarsi sulle seguenti domande:
a)
il piano di ristrutturazione di Trèves rispetto al quale il FMEA si è impegnato è credibile e realistico?
b)
la stima di valore del gruppo Trèves è stata condotta in maniera adeguata prima che il FMEA entrasse a far parte del capitale con un importo di [5-15] milioni di EUR?
c)
le ipotesi del piano di ristrutturazione che sono alla base del TRI erano ragionevoli e realistiche nel momento in cui è stato effettuato l’investimento del FMEA?
d)
un TRI atteso del [ 12 %] è sufficiente?
(74)
La Commissione allegherà alle risposte alle domande b) e d) delle considerazioni che riguardano rispettivamente la struttura dell’investimento del FMEA e la ripartizione delle plusvalenze.
(75)
Le risposte fornite alle domande permetteranno alla Commissione di determinare se il FMEA ha agito in condizioni simili a quelle che avrebbe richiesto un investitore privato il cui investimento presenti un rischio derivante tanto dalla situazione del settore automobilistico al momento dell’investimento quanto da quella dell’impresa che si trovava confrontata a determinate difficoltà finanziarie.
(76)
Come già indicato nel considerando 23, poco prima dell’inizio della crisi finanziaria ed economica del 2008, Trèves iniziava a raccogliere i frutti del primo piano di ristrutturazione, lanciato nel 2005, che mirava a ridurre il personale e a razionalizzare la capacità produttiva (18). Quando è sopraggiunta la crisi, Trèves ha deciso di modificare e di approfondire il piano di ristrutturazione.
(77)
Per questo motivo, a partire dalla fine dell’estate del 2008, Trèves ha dato un nuovo impulso al piano di ristrutturazione e alla fine del mese di dicembre 2008, vale a dire diversi mesi prima del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009, era già possibile osservare i seguenti risultati:
-
una forte riduzione delle spese generali: le misure prese a tal riguardo hanno permesso di ridurre del [20-30] % l’importo totale delle spese generali effettive di Trèves nel corso dell’ultimo quadrimestre 2008 rispetto al bilancio di previsione del 2008,
-
una forte riduzione delle scorte: il costo delle scorte è diminuito del [30-40] % nel corso del secondo semestre 2008, passando da [20-80] milioni di EUR nel mese di giugno a [0-60] milioni di EUR nel mese di dicembre,
-
la gestione delle immobilizzazioni materiali: queste ultime sono state ridotte del [40-50] % nel 2008 rispetto al bilancio di previsione del 2008,
-
una riduzione del personale: il personale del gruppo in Francia è stato ridotto del [10-20] % nel corso del solo anno 2008 ([…] dipendenti in Francia nel dicembre 2008 contro i […] dipendenti nel gennaio 2008).
(78)
All’inizio del 2009, Trèves ha quindi elaborato in maniera più formale una nuova versione del piano di ristrutturazione, coadiuvata a tale scopo dallo studio di consulenza indipendente […]. Tale studio ha in particolare validato l’importo del fabbisogno di liquidità giudicato necessario al finanziamento del piano ([110-140] milioni di EUR, cfr. il considerando 25 e seguenti).
(79)
In primo luogo, è necessario sottolineare che le previsioni sui fatturati futuri riportate nel piano di ristrutturazione appaiono credibili e realistiche. In effetti, tali previsioni si basano sull’aspettativa di un livello di ordini da parte dei costruttori rivisto molto sensibilmente al ribasso. Ad esempio, i volumi attesi per il 2009 sono inferiori del [15-25] % al livello del 2008. D’altro lato, le previsioni sono coerenti con quelle effettuate nello stesso periodo dagli analisti del settore automobilistico (la società JD Power, ad esempio), per quanto riguarda l’attesa ripresa del settore e la sua configurazione nel 2011. Pertanto, Trèves ha stimato il suo fatturato futuro sulla base di una valutazione prudente e seria dei volumi. Il piano resta prudente per quanto riguarda l’andamento del settore e prevede un livello d’attività nel 2011 […] pari alle vendite realizzate nel 2008.
(80)
Il piano attua inoltre una importante riduzione dei costi. Tale riduzione viene operata, tra l’altro, rafforzando l’efficienza della mano d’opera e risparmiando sui costi di gestione […] (19) […]. La riduzione dei costi si basa inoltre su una riduzione importante del personale (la ristrutturazione interessa in totale 1 300 persone).
(81)
Sulla base di tali misure, il piano di ristrutturazione prevede:
-
un ritorno all’equilibrio a partire dal 2010, con risultato ante imposte di [0-10] milioni di EUR, un flusso di tesoreria positivo pari a [0-10] milioni di EUR e un EBITDA di [40-70] milioni di EUR,
-
un risultato ante imposte di [10-30] milioni di EUR a partire dal 2011, con un flusso di tesoreria di [10-30] milioni di EUR e un EBITDA di [50-80] milioni di EUR.
(82)
Occorre sottolineare che il FMEA, prima di impegnarsi, ha anch’esso commissionato allo studio […] di realizzare, tra la fine di marzo e la fine di aprile del 2009, un audit completo della situazione di Trèves (esercizio della cosiddetta «due diligence»). Le equipe del FMEA hanno a loro volta analizzato e validato il piano di ristrutturazione.
(83)
Peraltro, nel quadro della ristrutturazione, Trèves si impegna a cedere la sua attività «[…]» tenendo conto degli equilibri industriali e sociali relativi a tale operazione e mirando a contribuire alla competitività degli impianti industriali del nuovo insieme Trèves.
(84)
Considerati gli elementi summenzionati, la Commissione conclude che il piano di ristrutturazione sulla base del quale il FMEA ha effettuato il suo investimento nell’impresa Trèves può essere considerato credibile e realistico.
(85)
Il valore del capitale proprio prima dell'investimento del FMEA è stato fissato pari a [15-40] milioni di EUR. Su tale base, il FMEA ha ottenuto il [ 50] % del capitale di Trèves operando un aumento di capitale di [5-15] milioni di EUR. La Commissione deve verificare che tale valorizzazione sia appropriata e prudente considerata la situazione dell’impresa all’epoca.
(86)
Esistono diversi metodi per stimare il valore del capitale proprio di un’impresa (20). Un metodo spesso utilizzato è quello del multiplo dell'EBITDA. Esso permette di valutare il valore del capitale proprio di un’impresa per l’anno X moltiplicando l’EBITDA di tale anno X per un numero (il multiplo) giudicato adeguato per il settore e sottraendo poi il debito netto dal risultato.
(87)
Un altro metodo è quello della discounted cash flow analysis. I flussi di cassa disponibili (free cash flows) nominali dell’impresa per gli anni a venire sono attualizzati secondo il costo medio ponderato del capitale nominale (qui di seguito denominato weighted average cost of capital o «WACC») e il debito netto viene sottratto dal valore ottenuto.
(88)
Un terzo metodo è quello del multiplo del fatturato. Esso permette di valutare il valore del capitale proprio di un’impresa in un anno X moltiplicando il fatturato di tale anno X per un numero (il multiplo) giudicato adeguato per il settore e sottraendo poi il debito netto dal risultato.
(89)
Per stimare il valore dell’impresa Trèves prima dell’investimento, il FMEA ha utilizzato i metodi della discounted cash flow analysis e del multiplo del fatturato. In effetti, Trèves non aveva registrato un EBITDA positivo alla fine dell’anno 2008 e il primo metodo menzionato, quello del multiplo dell'EBITDA, non era quindi praticabile.
(90)
Al contrario, era possibile utilizzare il metodo della discounted cash flow analysis, che permetteva di tenere conto delle prospettive di ripresa della redditività, consentendo di integrare nella stima del valore gli effetti positivi attesi a seguito del miglioramento delle performance dell’impresa. Il metodo del multiplo del fatturato è stato utilizzato anche per prudenza e a titolo di conferma.
(91)
Per quanto riguarda il metodo della discounted cash flow analysis dell’impresa, il costo del capitale o WACC settoriale, che integra il rischio specifico del settore, è stato stimato pari al 12 %. Il FMEA ha poi calcolato un WACC più prudente del [ 12] % integrando gli ulteriori premi di rischio specifico legati alle dimensioni dell’impresa e al carattere non liquido dell'investimento. Infine, ha preso in considerazione un WACC del [ 12] %, per tenere conto del rischio complementare legato al contesto di cambiamento (vale a dire di ristrutturazione) dell’impresa. Il valore a lungo termine dell’impresa (il cosiddetto valore terminale) è calcolato a partire dai risultati del 2011. Il FMEA ha così stabilito che il valore del capitale proprio del gruppo Trèves è pari a [15-40] milioni di EUR.
(92)
Per quanto riguarda il metodo del multiplo del fatturato, il multiplo considerato e applicato al fatturato della fine del 2008 è stato [0-1]. Tale multiplo corrisponde a quelli osservati sul mercato per le imprese comparabili al momento dell’operazione. Occorre sottolineare che tali multipli hanno raggiunto, alla fine dell’anno 2008 e all’inizio dell’anno 2009, dei livelli storicamente bassi a causa della crisi finanziaria ed economia che ha fortemente colpito il settore dei costruttori di automobili e dei produttori di componenti (in effetti, la media a lungo termine del multiplo del fatturato per il settore dei produttori di componenti automobilistici è pari allo 0,51). Sulla base di un multiplo di [0-1], il valore del capitale proprio di Trèves è fissato a [15-40] milioni di EUR.
(93)
Pertanto, sebbene il multiplo di [0-1] sia un multiplo che deve essere considerato storicamente debole, il FMEA ha considerato il valore ricavato da tale multiplo e non quello derivante da un multiplo medio a lungo termine o spalmato su più anni. Analogamente, il FMEA non ha considerato nemmeno la stima di valore derivante dalla discounted cash flow analysis. Da quanto precede, risulta che la stima di valore del capitale proprio di Trèves prima che il FMEA effettuasse il suo investimento è appropriata e prudente. Essa si colloca infatti nella fascia bassa dell’intervallo determinato secondo il metodo della discounted cash flow analysis e i multipli di Borsa. Una stima di valore condotta in questo contesto costituisce un elemento favorevole per l'investitore privato poiché tende a rafforzare le prospettive di plusvalenza nell’ottica che i multipli della stima di valore ritornino ai loro livelli medi storici.
(94)
Peraltro, occorre ricordare che l'investimento del FMEA non si limita a un conferimento di capitale di [5-15] milioni di EUR che gli attribuisce il [ 50] % delle quote del gruppo Trèves. Il FMEA ha anche conferito [40-50] milioni di EUR sotto forma di titoli di debito con accesso al capitale (ORAPA) e che producono un interesse del [ 8] % l’anno. Si tratta quindi della stessa struttura complessa che un investitore privato avrebbe preteso in un settore quale quello del subappalto in campo automobilistico. In effetti, la presenza di una quantità importante di ORAPA la cui parità varia in funzione delle performance della società costituisce uno dei meccanismi di controllo più incentivanti.
(95)
Il meccanismo attuato dal FMEA è il seguente: le ORAPA possono essere rimborsate attraverso l’emissione di nuove azioni della società Trèves. La parità è determinata nel 2011 tramite il raggiungimento di un margine di risultato lordo di gestione del […] %. Se viene raggiunta tale soglia, il FMEA ottiene il […] % del capitale proprio tramite il rimborso delle obbligazioni. Se tale soglia non viene raggiunta, il rimborso delle obbligazioni porterebbe il FMEA a detenere il […] % del capitale proprio. L’interesse dei dirigenti di Trèves è quindi quello di garantire la realizzazione di tale margine di risultato lordo di gestione […]. Gli interessi dell’investitore finanziario e quelli dei dirigenti-azionisti sono così fortemente legati al fine di massimizzare il valore della società all’uscita.
(96)
L’approccio generalmente seguito da un investitore privato consiste nel valutare il tasso di rendimento interno annuo generato dal progetto di investimento considerato. Al fine di calcolare il TRI annuale dell’investimento in un’impresa, è necessario determinare il valore del capitale proprio di tale impresa nel momento in cui si prevede il rendimento.
(97)
Come è già stato indicato nei considerando da 85 a 87, esistono diversi metodi per determinare il valore di un’impresa. Per stimare il valore dell’impresa nel corso del 2012, anno in cui il FMEA potrebbe cedere la sua partecipazione (21), il FMEA ha utilizzato il metodo del multiplo dell'EBITDA. Tale metodo è spesso utilizzato nel settore industriale per prevedere le modalità di uscita di un investitore di capitale o quasi-capitale. Peraltro, calcolando il rendimento scontato sulla base dell’EBITDA, il FMEA fa affidamento su una misura pertinente di ripresa dell’impresa che dovrebbe avvenire tra il suo investimento (il 25 maggio 2009) e la fine dell’anno 2011. Inoltre, considerando l’EBITDA previsto per il 2011 e non quello superiore previsto per il 2012, il FMEA adotta un approccio prudente che consiste nel verificare che la ripresa dell’impresa venga effettuata in maniera soddisfacente in un periodo abbastanza breve (poco più di due anni e mezzo).
(98)
Di conseguenza, nel caso di specie, il TRI calcolato per il FMEA si basa su tre ipotesi menzionate nel piano di ristrutturazione. In primo luogo, il gruppo Trèves dovrebbe registrare nel 2011 un EBITDA di [50-80] milioni di EUR. In secondo luogo, il valore di Trèves alla fine dell’anno 2011 è determinato a partire da un multiplo dell'EBITDA di [1-6]. In terzo luogo, il debito netto viene stimato pari a [50-150] milioni di EUR alla fine dell’anno 2011. La Commissione deve quindi determinare se tali tre ipotesi siano da considerare credibili e realistiche nel momento in cui è stato effettuato l’investimento del FMEA.
(99)
In primo luogo, per quanto riguarda il valore dell’EBITDA per il 2011, occorre sottolineare che tale previsione si basa sull’attuazione del piano di ristrutturazione. Orbene, come spiegato nei considerando 76 e seguenti, tale piano può essere considerato credibile e realistico. Pertanto, occorre ricordare che la riduzione dei costi è principalmente attuata rafforzando l’efficienza della mano d’opera e conseguendo dei risparmi nei costi di gestione grazie, in particolare, […]. La riduzione dei costi si basa anche su una riduzione importante del personale (la ristrutturazione interessa in totale 1 300 persone).
(100)
In secondo luogo, il multiplo dell'EBITDA utilizzato ([1-6]) per determinare il valore dell’impresa corrisponde al multiplo medio del settore calcolato per il periodo 2000-2009 ([1-6]), meno, per prudenza, la differenza tipica legata al contesto di riassestamento della società. Tale multiplo è leggermente superiore a quello del settore al momento dell'investimento (circa 4,2). Tuttavia, per la stima del valore alla fine dell’anno 2011 è sufficientemente prudente basarsi su una cifra pari a [1-6], tenuto conto della prevedibile ripresa del coefficiente, che d’altronde si era già manifestata in maniera marcata al momento dell'investimento ([1-6] nel dicembre 2008 contro [1-6] nel maggio 2009). Tale multiplo sembra inoltre particolarmente prudente considerando le previsioni a lungo termine del settore che indicano dei multipli compresi tra [1-6] e [1-6].
(101)
In terzo luogo, le previsioni effettuate nell’aprile 2009 lasciavano intravedere un miglioramento del debito netto, che doveva passare da [100-200] milioni di EUR alla fine del 2008 a [100-200] milioni di EUR alla fine del 2010 (esso era precedentemente peggiorato, passando da [100-200] milioni di EUR alla fine del 2005 a [100-200] milioni di EUR alla fine del 2008). Tenuto conto del livello aggregato dell'EBITDA previsto per il periodo 2009-2011, dell’assenza di costi aggiuntivi importanti legati alle immobilizzazioni materiali e immateriali e dell’assenza di ulteriori accantonamenti per i costi di ristrutturazione, la previsione di una diminuzione di [0-30] milioni di EUR sembra prudente.
(102)
Visto quanto precede, occorre concludere che il calcolo del TRI al momento dell'investimento si basa su ipotesi ragionevoli.
(103)
Per quanto riguarda la domanda che ha come scopo quello di sapere se il TRI contemplato del [ 12 %] sia accettabile dato il rischio che l'investimento presenta, la Commissione formula le seguenti osservazioni.
(104)
Innanzitutto, è necessario ricordare che il calcolo operato sulla base degli elementi esposti nei considerando da 97 a 100 porta in realtà a un TRI del [ 15 %]. Tuttavia, per ragioni di sicurezza e prudenza, il FMEA ha applicato una riduzione del […] % sull’EBITDA atteso per il 2011. Conseguentemente, il TRI del [ 12 %] considerato ai fini della presente analisi deriva da uno scenario pessimistico relativo all’andamento dell’impresa. In effetti, come già indicato, lo scenario di base porta a un TRI del [ 15 %], mentre uno scenario ottimistico (EBITDA superato del […] %) porta a un TRI pari all’incirca al [ 20 %].
(105)
Attualmente, occorre rilevare che, tenuto conto del carattere non liquido dell’operazione, non è possibile fare riferimento a prezzi quotati comparabili (ad esempio per i prestiti subordinati) al momento dell'investimento del FMEA per valutare se il livello del TRI previsionale sia appropriato. Diversi elementi presentati più avanti permettono invece di stimare il TRI «minimo» del [ 12 %] considerato dal FMEA nel maggio 2009.
(106)
Occorre osservare in primo luogo che i rendimenti sull’investimento osservati nel settore del subappalto nel comparto automobilistico sono spesso bassi. In effetti, nei cinque anni che hanno preceduto la crisi del secondo semestre del 2008, il TRI medio si attestava all’8,5 % (22). Tuttavia, i professionisti dell’investimento hanno spesso investito in questo settore, coscienti del guadagno potenziale legato al basso livello di valorizzazione delle imprese di questo settore [rispetto agli altri]. È per questo motivo che nel 2006 è stato possibile osservare TRI eccezionali (superiori al 20 % l’anno per tre anni) per gli investitori che hanno investito in un periodo di debolezza del mercato nel 2003.
(107)
Pertanto, al fine di superare i rendimenti medi osservati, un professionista dell’investimento deve basarsi su una conoscenza approfondita del mercato, come è il caso di FMEA, e prevedere una struttura di partecipazione che gli permetta di ottimizzare il rendimento, come è il caso dell’investimento del FMEA (cfr. le considerazioni sulla struttura dell’investimento nei considerando 94 e 95 nonché sulla ripartizione delle plusvalenze nei considerando 110 e 111).
(108)
Le autorità francesi hanno poi fatto valere uno studio dell'AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital - Associazione francese degli investitori di capitale) che segue l’andamento delle performance del settore del capitale di rischio in Francia. Tale studio si basa sui dati comunicati da oltre 120 strutture che gestiscono oltre 500 fondi di investimento. I lavori dell’AFIC indicano una performance netta compresa tra il 14,1 % alla fine del 2007 e il 10,8 % alla fine del 2008 (data più vicina alla data dell’investimento del FMEA) per il «capitale di sviluppo». Il capitale di sviluppo rappresenta la suddivisione del capitale di rischio pertinente rispetto alla politica di investimento del FMEA (acquisizione di partecipazioni minoritarie e immissione di nuovi capitali). Dopo aver considerato il costo della remunerazione della società di gestione, stimata al massimo pari a […], il TRI target da raggiungere per poter realizzare una performance di «mercato» è compreso tra il 12 % e il 15 %.
(109)
Infine, i parametri disponibili al momento dell'investimento permettono di determinare un costo medio ponderato del capitale («WACC») stabilito a partire dal MEDAF (23) e adattato al settore automobilistico in Francia, che integra gli ulteriori premi di rischio specifici legati alle dimensioni dell’impresa Trèves e al carattere non liquido dell'investimento. Tenuto conto di tali elementi aggiuntivi inerenti al premio di rischio, il WACC corrispondente al momento dell'investimento è stimato pari al [ 12] %, rialzato al [ 12] % dal FMEA (cfr. il considerando 91). Orbene, occorre ricordare che il WACC è il tasso di rendimento minimo richiesto dai finanziatori di un’impresa (azionisti e creditori) per finanziare progetti di investimento. Il WACC calcolato per Trèves fornisce quindi un’indicazione significativa del TRI «minimo» del [ 12 %] (24).
(110)
Peraltro, occorre sottolineare che le plusvalenze dell’impresa Trèves non verranno ripartite tra il FMEA e l’azionista storico in funzione delle loro rispettive quote nel capitale di Trèves. In effetti, nell’ipotesi dell’uscita di […], l’accordo stipulato tra gli azionisti precisa che i primi […] milioni di EUR del valore dell’impresa verranno attribuiti integralmente al FMEA (prima parte). Il prodotto della cessione compreso tra […] milioni di EUR e un importo pari a quello dell'investimento del FMEA capitalizzato al […] % l’anno verranno poi ripartiti tra il FMEA ([…] %) e gli azionisti storici ([…] %) (seconda parte). Infine, il FMEA riceve il […] % del prodotto della cessione che supera tale soglia, mentre gli azionisti storici il […] %.
(111)
Tale accordo sulla ripartizione delle plusvalenze ha una valenza cautelativa per il FMEA. Infatti il FMEA riceve così la garanzia importante che venga raggiunto rapidamente un TRI del [ 12 %] sul suo investimento (tale tasso corrisponde al WACC di Trèves presentato in precedenza). Tale accordo incoraggia poi fortemente l’azionista storico e i dirigenti dell’impresa a realizzare, e addirittura a superare, gli obiettivi del piano di ristrutturazione, il quale, secondo lo scenario, porterebbe a un TRI del [ 12 %], del [ 15 %] o del [ 20 %] per il FMEA.
(112)
Di conseguenza, emerge dalle constatazioni precedenti che il TRI previsionale del [ 12 %] era ragionevole al momento dell'investimento e accettabile considerando il rischio implicato.
(113)
Dopo aver analizzato il piano di ristrutturazione di Trèves, la sua stima di valore prima dell’investimento del FMEA, la struttura di tale investimento, le ipotesi alla base del TRI del [ 12 %], l’appropriatezza del livello di tale TRI, in particolare riguardo all’accordo previsto tra gli azionisti circa la ripartizione delle plusvalenze, occorre constatare che il FMEA ha agito in condizioni simili a quelle che sarebbero state richieste da un investitore privato il cui investimento presenti un rischio legato sia alla situazione del settore automobilistico al momento dell’investimento che a quella dell’impresa, che si trovava confrontata ad alcune difficoltà finanziarie. In altri termini, l’investimento del FMEA per un importo di 55 milioni di EUR rispetta il criterio dell’investitore privato operante in un’economia di mercato e non conferisce un vantaggio all’impresa Trèves.
V.1.2. Piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale
(114)
L’amministrazione francese ha accordato a Trèves un piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR. Riguardo a tale misura, la Commissione intende esaminare prima di tutto il criterio del vantaggio
(115)
Secondo la pratica decisionale della Commissione e la giurisprudenza, un accordo di rateizzazione dei debiti concesso da un creditore pubblico non costituisce un aiuto di Stato se il suo comportamento può essere paragonato a quello di un creditore privato che «cerca di recuperare gli importi spettantigli e che, a tal fine, stipula accordi con il debitore in forza dei quali i debiti accumulati saranno dilazionati o frazionati al fine di agevolarne il rimborso» (25).
(116)
Il piano di rateizzazione dei debiti rappresenta per i creditori pubblici di Trèves una soluzione migliore del recupero coatto. In effetti, in caso di recupero coatto, i creditori pubblici, dato l’indebitamento generale dell’impresa, avrebbero recuperato solo una parte dei loro crediti, non privilegiati. Invece, concedendone la rateizzazione, sono state iscritte delle ipoteche di primo grado […] (articolo […] del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009) al fine di garantire i loro debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale. Tali attivi sono identificati nell’allegato 7 del protocollo. Al 31 dicembre 2008, il loro valore netto contabile era di [25-35] milioni di EUR. L’importo delle garanzie costituite a favore dei creditori pubblici copre quindi oltre il 140 % dell’importo del loro credito, costituito dal capitale (18,4 milioni di EUR), dalle penali per ritardi e dagli interessi di mora (cfr. il considerando 117).
(117)
Peraltro, i creditori pubblici di Trèves percepiranno degli interessi. Infatti, l’importo di 18,4 milioni di EUR è stato maggiorato a causa delle penali per ritardi per [1-2] milioni e degli interessi di mora per [1-2] milioni di EUR, e dovrà essere integralmente rimborsato tra il […] e il […] in rate mensili da […] EUR. La maggiorazione a causa delle penali e degli interessi di mora ammonta a [2-4] milioni, vale a dire al [10-20] % dell’importo del capitale, che rappresenta per la durata media ponderata del piano di rateizzazione, un interesse annuo di circa il [0-10] %. Tale tasso era sin dall’inizio superiore a quelli consentiti dagli istituti finanziari per i prestiti accordati a Trèves nel quadro del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009, sia per il nuovo credito che per il prestito di consolidamento (26).
(118)
A tal riguardo, occorre sottolineare anche che l’impegno dei creditori pubblici è stato preso in concomitanza con un impegno importante da parte delle banche (prestito di consolidamento di [30-60] milioni e nuovo credito di [10-30] milioni). Inoltre, il protocollo di conciliazione indica esplicitamente che le garanzie accordate alle banche sono di secondo grado […], il che significa che i creditori non possono esercitare nessuna garanzia fino a quando i creditori pubblici di primo grado non siano stati tutti integralmente rimborsati.
(119)
Inoltre, non è stata concessa al gruppo Trèves nessuna remissione del debito nei confronti del fisco e della previdenza sociale.
(120)
Infine, le autorità francesi hanno confermato che il piano di rateizzazione attuale non costituiva il prolungamento o la modifica di un precedente piano.
(121)
Di conseguenza, emerge da quanto precede che il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale accordato a Trèves è stato concesso dall’amministrazione francese sulla base di ipotesi, giudicate credibili, che sono alla base del piano di ristrutturazione (cfr. sezione V) e che prevedono modalità accettabili per un creditore privato operante in un’economia di mercato che si trovi nelle stesse condizioni.
V.2. Conclusioni in merito alla valutazione della presenza di un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE
(122)
Visti gli elementi esposti nella sezione V.1, emerge che né l’investimento del FMEA per un importo di 55 milioni di EUR né il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR conferiscono al gruppo Trèves un vantaggio. Pertanto, tali misure non costituiscono un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
VI. CONCLUSIONE GENERALE
(123)
Dopo aver condotto un esame approfondito delle misure chiamate in causa, la Commissione constata che queste ultime non costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Le due misure prese nei confronti dell’impresa Trèves consistenti in un investimento del Fondo di modernizzazione per i produttori di componenti automobilistici (FMEA) pari a un importo di 55 milioni di EUR nonché in un piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR accordato dalla Francia, non costituiscono aiuti ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea.
Articolo 2
La Repubblica francese è la destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 20 aprile 2011