РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
относно държавна помощ SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(нотифицирано под номер C(2012) 4194)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/198/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярка за помощ C 37/09 (ex N 226/09) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С оглед на правната сигурност на 15 април 2009 г. испанските власти уведомиха за два договора, сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR S.A. (наричано по-долу „BIZKAILUR“) и Diputación Foral de Bizkaia (наричано по-долу „Diputación“), от една страна, и частните предприятия Habidite Technologies País Vasco S.A. (наричано по-долу „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (наричано по-долу „AFER group“) и Habidite group, от друга страна.
(2)
На 2 декември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на нотифицираните договори (наричано по-долу „решението за откриване“) (3). Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 12 март 2010 г. (4)
(3)
Испанските власти не представиха никакви мнения по решението за откриване. С писмо от 9 април 2010 г. Habidite представи своето мнение относно решението за откриване. С писмо от 15 април 2010 г. това мнение беше предоставено на испанските власти, които отговориха с писмо от 12 май 2010 г. Други трети страни не са представили мнения относно решението за откриване.
(4)
Съгласно Регламент (ЕО) № 1049/2001 (5) на 6 септември 2010 г. Habidite поиска достъп до представените от испанските власти документи. На 10 септември 2010 г. Комисията уведоми испанските власти за това. Испанските органи отговориха на 13 септември, че не възразяват на Habidite да бъде предоставен достъп до поисканите документи. Поисканите документи бяха предоставени на Habidite на 7 октомври 2010 г.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация от испанските власти с писма от 28 юни 2010 г., на което испанските власти отговориха на 26 юли 2010 г., и от 8 декември 2010 г., на което испанските власти отговориха на 14 януари 2011 г.
(6)
Habidite представи допълнителни коментари и информация на 27 юли 2010 г., на което испанските власти отговориха на 3 ноември 2011 г.; 6 април 2011 г. (вписано като получено на 13 април 2011 г.), на което испанските власти отговориха на 30 май 2011 г. (вписано като получено на 6 юни 2011 г.); и 7 юли 2011 г. На 3 февруари 2011 г. представители на Комисията се срещнаха в Брюксел с представители на Habidite по искане на предприятието.
II. КОНТЕКСТ
(7)
Двата договора, които са предмет на настоящото решение, са сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR и Diputación, от една страна, и Habidite, AFER group и Habidite group, от друга страна.
(8)
BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано от Diputación, чиято социална цел е да закупува земя и да я прави пригодна с цел да съдейства на проекти за промишлени сгради и социални жилища в провинция Bizkaia. През месец юни 2010 г. BIZKAILUR се слива с други публични дружества със сходна сфера на дейност, като образува настоящото AZPIEGITURAK S.A.U., също изцяло притежавано от Diputación и извършващо сходна дейност (6).
(9)
Habidite, заедно с други свързани дружества от Habidite group, е част от частната AFER group, чиято централа се намира в Ortuella, Bizkaia (7). Към датата на уведомлението AFER group включваше общо 13 дружества (8), занимаващи се със строителство и в свързани сектори. Мажоритарен собственик на всичките дружества в AFER group по това време беше […] (9), което също така ги контролира. Според Diputación и Habidite нито Habidite, нито AFER group са били предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „Насоки за ОиП“) към момента на сключване на двата нотифицирани договора.
(10)
Нотифицираните договори са сключени в подкрепа на нов инвестиционен проект, който трябва да бъде осъществен от Habidite: а именно създаването на предприятие за производство на строителни модули (наричано по-долу „предприятието на Habidite“) в Alonsotegi - село в административната област Gran Bilbao (comarca). Към датата на сключване на нотифицираните договори Gran Bilbao comarca е считан за район, подпомаган по член 107, параграф 3, буква в) от Договора (11). Предприятието на Habidite е трябвало да създаде 1 100 нови работни места в този подпомаган район.
(11)
Предвидено е било новото предприятие да произвежда „модулите на Habidite“, т.е. предварително изготвени строителни модули, които да се използват за директно сглобяване на жилища/сгради. Модулите на Habidite е трябвало да се произвеждат по технология за сглобяване, подобна на използваната в автомобилостроенето, и след това да се транспортират и направо да се сглобяват на бъдещото им местоположение. Продуктът е считан за новаторски не само поради използваната уникална производствена технология, но също така поради спестеното време и ресурси при сглобяването на крайния продукт (сгради и жилища) и използването на енергоспестяващи материали. Във връзка с този продукт дружеството кандидатства за няколко патента (12).
(12)
Според предоставената от Diputación информация към момента на подписване на двата нотифицирани договора разходите за този инвестиционен проект в Alonsotegi са оценени на 55 млн. EUR, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Приспособяване на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(13)
Годишният обем продукция на планираното предприятие на Habidite е оценен на 3 500 къщи през началните години от дейността на предприятието и 4 500 къщи след достигане на пълния производствен капацитет.
(14)
За изясняването на контекста, в който на 15 декември 2006 г. са сключени нотифицираните договори, е необходимо накратко да се опише правната рамка, според която се предоставя социално настаняване в País Vasco (наричана по-долу „Страната на баските“).
(15)
Преди началото на кризата през 2008 г. в тази автономна общност (comunidad autónoma) средните цени на недвижимите имоти са по-високи, отколкото в останалата част на Испания, като остават по-високи до датата на настоящото решение. Баските органи се стремят да предоставят достъп до жилища за онези категории граждани в по-неравностойно положение, като осигуряват социално настаняване при защитения режим (viviendas protegidas) и полузащитения режим (viviendas tasadas). Характерът на всяка от тези две категории социално настаняване е обяснен по-долу.
(16)
Съгласно Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (наричан по-долу „Регионален закон 2/2006“):
а)
40 % от градската земя за застрояване трябва да бъде отделена за къщи при защитен (viviendas protegídas) и полузащитен режим (viviendas tasadas) - за всеки по 20 % (член 80, параграф 2 от Регионален закон 2/2006);
б)
от извънградската земя, която е предвидена за застрояване, 55 % трябва да бъдат отделени за жилища при защитен режим (viviendas protegídas) и 20 % - за жилища при полузащитен режим (viviendas tasadas) (член 80, параграф 3 от Регионален закон 2/2006).
(17)
Къщите за настаняване при полузащитен режим (viviendas tasadas) се числят към междинна категория между настаняването в рамките на социалната закрила и свободно продаваните на пазара къщи. Цените на къщите при полузащитен режим (viviendas tasadas) са ограничени от Регионален закон 2/2006 до максимум 1,7 пъти максималните цени за равностойни къщи при напълно защитен режим (viviendas protegídas). Максималните цени за последната категория в провинция Bizkaia са определени въз основа на Orden (Заповед) от 1 август 2004 г. на Министерство на жилищната политика и социалните дейности (14), с която се установява първоначална регулирана цена, като след това тази цена се индексира на годишна база въз основа на ĺndice de Precios al Consumo (индекса на потребителските цени) (IPC), определен от Instituto Nacional de Estadística (Испанския национален статистически институт).
(18)
Според Diputacíon през 2006 г., когато са сключени нотифицираните договори, получените в резултат на горното максимални цени за жилищата при защитен режим (viviendas protegídas) са следните:
-
1 351,86 EUR/m2 за общините, посочени в приложение I към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 307,94 EUR/m2 за общините, посочени в приложение II към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 181,54 EUR/m2 за други общини,
-
472,40 EUR/m2 за пристройките (гараж/помещение за инженерно оборудване и т.н.).
Цените за viviendas tasadas са ограничени до максимум 1,7 пъти горепосочените цени.
(19)
Diputación заявява, че когато BIZKAILUR сключва нотифицираните договори с Habidite, последното е действало в съответствие с Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Закон 7/1985) (15), който предоставя автономност на общините да администрират въпроси от местен интерес, включително осигуряването на социално настаняване (член 25). Въз основа на член 109, параграф 2 от Real Decreto 1372/1986 (Кралски указ 1372/1986) и член 79 от Закон 7/1985 (в консолидираната му версия) общините са прехвърлили на BIZKAILUR, било то безплатно или срещу възнаграждение, необходимите активи за изпълнение на целите на социалното настаняване. По времето, когато са сключени нотифицираните договори (на 15 декември 2006 г.), целите на социалното настаняване са определени в приет от Diputación през 2004 г. план за осигуряване на социално настаняване в Bizkaia през периода 2004-2007 г. - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (наричан по-долу „Plan Foral“). Според Diputación в Plan Foral било предвидено, че през периода 2004-2007 г. BIZKAILUR е трябвало да предостави общо 3 000 жилища при защитен режим.
(20)
Според първия договор - посочен в решението за откриване като „мярка 1“ (наричан по-долу „договорът за земята“) - Diputación и BIZKAILUR поемат задължение за закупуване от последното и адаптиране за промишлено използване на парцел с обща площ 101 430 m2 (81 600 m2 за промишлено предприятие, 5 300 m2 за офиси и 14 300 m2 за промишлени пристройки) в индустриалната зона на Montealegre в Alonsotegi в срок от 24 месеца от датата на подписване на договора (член 1, точка ii), втора част от договора). Предвидено е BIZKAILUR да прехвърли собствеността върху адаптираната земя на Habidite в срок от 12 месеца от датата на подписване на договора (втора част, член 1, точка iii) от договора) „без каквото и да било заплащане, разходи или участие“ на цена, равна на „действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването ѝ“ (член 1, точка vi), втора част от договора). Тази цена е трябвало да бъде платена от Habidite в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на собствеността на 4 равни вноски (по 25 % всяка), дължими в края на 4-та, 5-та, 6-та и 7-та година (член 1, точка vii), втора част от договора).
(21)
Според втория договор - посочен в решението за откриване като „мярка 2“ (наричан по-долу „договора за жилищата“) - Diputación пряко или чрез BIZKAILUR е трябвало да закупи от Habidite общо 1 500 жилища, от които 750 с площ под 75 m2. Diputación или BIZKAILUR е трябвало да поръчат 1 500 жилища между май 2007 г. и края на юни 2010 г., за да може общият брой от 1 500 жилища да бъде предаден до май 2011 г.
(22)
Договорените жилища е трябвало да бъдат изградени върху земята, предоставена на разпореждане на Habidite от страна на BIZKAILUR, и след това да бъдат продадени при полузащитен режим (като viviendas tasadas) направо от Diputación или BIZKAILUR, или от самото Habidite в съответствие с приложимите разпоредби за максималните цени (вж. съображения (14)-(19)). Към момента на продажба на договорените жилища от Diputación или BIZKAILUR Habidite не би трябвало да е придобило собствеността върху земята, на която е трябвало да бъдат построени жилищата. В такива случаи неговата задача е трябвало да бъде единствено да ги построи.
(23)
В договора е предвидено също така - като изключение - че за част от договорените жилища Habidite или AFER group могат да действат също така като организатори (член А, буква е) от договора за жилищата). В такива изключителни случаи Habidite или AFER са щели първо да получат собствеността върху земята, която е необходима за изграждането на жилищата, а след това да извършат строителните работи и, накрая, сами да продадат къщите при полузащитен режим (като viviendas tasadas). В такива случаи Habidite или AFER биха задържали за себе си само установената цена за жилищата, както е указано по-долу, докато частта от цената, съответстваща на земята, е щяла да бъде прехвърлена на Diputación и/или BIZKAILUR.
(24)
Според член А, буква д) от договора за жилищата цената, която Habidite е трябвало да получи за 1 500 жилища, е следната:
а)
жилища над 75 m2: 83 % от определената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение);
б)
жилища под 75 m2: 83,30 % от получената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение).
(25)
По този начин BIZKAILUR би запазило останалите съответно 17 % или 16,70 % от получената цена за къщите (с изключение на пристройките - гараж, мокро помещение и т.н. - за които цялата продажна цена би била за Habidite).
(26)
В пример, предоставен от Diputación, за една къща от 75 m2, която се продава при полузащитен режим през 2006 г., Habidite би получило: 143 060,58 EUR (83 % от 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) плюс 28 107,6 EUR за пристройките (100 % от 35 m2 × 472,4 EUR) от общата цена 200 459,5 EUR, на която BIZKAILUR би продало жилището при полузащитен режим (като viviendas tasadas).
(27)
Според член А, буква ж) от договора за жилищата по изключение някои от 1 500-те жилища, за които е сключен договор с Habidite, е можело да бъдат продадени от Diputación или BIZKAILUR по пазарни цени, в който случай Habidite би получило същите проценти от продажната цена, каквито са предвидени в член А, буква д) и посочени в съображение (24).
(28)
Diputación и BIZKAILUR не провеждат публична тръжна процедура преди сключването на договора за жилищата с Habidite.
(29)
В края на краищата проектът на Habidite de facto е отказан. Според Diputación основната причина е, че BIZKAILUR би направило разходи, които са по-високи от първоначалните оценки за закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела, върху който е трябвало да се изгради предприятието на Habidite.
(30)
Diputación посочи (16), че от май 2007 г. до април 2008 г. BIZKAILUR е закупило 205 487,73 m2 земя за този проект, за което е заплатило общо 4,7 млн. EUR. Според Diputación е било нужно да бъдат закупени още 95 000 m2, за които били изчислени допълнителни разходи в размер на 2,6 млн. EUR. Що се отнася до разходите за адаптирането на земята за промишлено използване - през март 2009 г. те са оценени на 28,5 млн. EUR.
(31)
Собствеността върху земята, която вече е придобита от BIZKAILUR за целите на посочения проект, не е прехвърлена на Habidite.
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(32)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. (17) Комисията счете, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Така също помощта не изглежда съвместима с Договора по нито едно от съответните правила за държавни помощи.
(33)
По отношение на договора за земята Комисията първоначално заключи, че условията за погасяване на закупуването и адаптирането на земята от получателя на помощта са аналогични на безлихвен заем, чрез което на Habidite се предоставя предимство, което то не би могло да получи на пазара.
(34)
По отношение на договора за жилищата в решението за откриване е отбелязано, че цената, която BIZKAILUR е трябвало да заплати за 1 500 къщи, не е нормална пазарна цена, тъй като получателят на помощта е отбелязал в своя бизнес план, че средната цена за получаване от BIZKAILUR би трябвало да бъде 2 012,19 EUR/m2, докато средната цена, която по оценки е можело да бъде получена на пазара, е 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Комисията отбелязва също така различните признаци за наличие на предимство за Habidite като има предвид решението на Съда по делото на P&O Ferries (18): а) договорът за жилищата не е сключен въз основа на публичен търг; б) Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR не са заявили, нито са доказали необходимостта от осигуряване на социални жилища; както и в) в договора за жилищата е предвидена възможността някои от закупените от Habidite 1 500 жилища да бъдат продадени на пазара. Комисията отбелязва също така, че закупуването на голяма част от продукцията на новото предприятие през първите години от неговото функциониране е намалило рисковете, които обикновено се свързват с нови инвестиционни проекти. По отношение на критерия за използването на държавни ресурси и приписването им на държавата в решението се посочва, във връзка с потенциалната помощ и по двата договора, че BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано и контролирано от публичните органи и изпълнява задачи, възложени му от държавата. Що се отнася до селективността, беше отбелязано, че договорите ясно облагодетелстват единствено Habidite и AFER group. По отношение на нарушаването на конкуренцията и ефекта върху търговията в Съюза е подчертано, че Habidite извършва дейност в строителния сектор, в който конкуренцията е много ожесточена и помощта за едно дружество може да нанесе вреда на дружества от други държави членки.
(36)
В решението за откриване бяха изразени съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, която евентуално е включена в нотифицираните договори, с Договора съгласно критериите за съвместимост, определени в Насоките на Комисията за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (19), Регламент № (ЕО) 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (20) и Временна рамка на Съюза за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (21).
IV. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(37)
Испанските органи не представиха мнение по решението за откриване (вж. съображение 3 по-горе), но изпратиха допълнителна информация в отговор на исканията на Комисията след решението за откриване, като отговориха също така на някои аргументи, изтъкнати от Habidite. Тези отговори и допълнителна информация са обобщени в съображения (48)-(54).
V. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(38)
Както е указано в съображения (3) и (6), Habidite представи мнението си по решението за откриване на 9 април 2010 г. и изпрати допълнителна информация и коментари на 27 юли 2010 г., 6 април 2011 г. и 7 юли 2011 г. С тези документи Habidite предостави важни фактологични елементи, които не бяха известни на Комисията към момента на приемане на решението за откриване, и изтъкна аргументи, оспорващи наличието на помощ в нотифицираните договори. Тези аргументи и допълнителните фактически данни, представени от Habidite, са обобщени в съображения (39)-(47).
(39)
Първо, Habidite заяви, че на датата на сключване на договорите за земята и жилищата (15 декември 2006 г.) е бил сключен и трети договор. С този трети договор (наричан по-долу „договор за помощ за обучение“) Diputación се е задължила да предостави на Habidite помощ за обучението на 1 100 нови заети лица в предприятието на Habidite. По-специално Diputación се е задължила да покрива разходите за обучението на 1 100 служителя, а Habidite, от своя страна, се е ангажирало да поддържа 1 100 нови работни места в продължение на най-малко 5 години. Договорът за помощ за обучение също de facto е прекратен поради неизпълнението на проекта на Habidite (вж. съображения (29)-(31)).
(40)
Второ, Habidite предостави документация, показваща, че с решение на Gobierno Vasco (баското правителство) от 30 декември 2008 г. на проекта на Habidite е била отпусната регионална помощ в общ размер от 6 млн. EUR в изпълнение на схема за групово освободена регионална помощ XR 175/2007 (22).
(41)
Трето, Habidite заяви, че след спирането на проекта на Habidite с писма от 6 февруари 2009 г. и 17 септември 2009 г. е подало административни жалби за неизпълнение от страна на Diputación и BIZKAILUR на поетите задължения по трите договора. Habidite заяви също така, че възнамерява да отнесе своите претенции пред компетентния испански съд.
(42)
Habidite твърди, че договорите за земята и жилищата не изпълняват кумулативните критерии за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(43)
По отношение на елементите, включени в държавна помощ, различни от елемента на предимство, Habidite представи следните аргументи, важащи и за двата нотифицирани договора:
а)
двата договора не включват превеждането на държавни ресурси, тъй като - поради факта, че предвиждат пазарни сделки между несвързани страни - те не водят до загуба на публични средства (в съответствие с решението на Съда по дело PreussenElektra (23));
б)
не следва да се приема, че договорът за жилищата изпълнява критерия за селективност, просто защото договорът не е сключен въз основа на публичен търг. Съгласно Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно обществените поръчки (25) такива договори могат да се сключват и направо, т.е. без публичен търг, когато това е обусловено от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права;
в)
от гледна точка на продуктовите характеристики и технологията на сглобяване уникалността на предварително изготвените модули на Habidite изключва възможността за нарушаване на конкуренцията или на търговията между държавите членки, които са засегнати. В дела N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman и N-04059 TDR Capital/Agelco испанският орган за защита на конкуренцията определи съответния пазар като „производство, продажба и отдаване под наем на модулни къщи“. Според това определение уникалността на модулите на Habidite предполага, че дружеството няма никакви преки конкуренти, които може да бъдат засегнати от двата договора. Освен това в решението на Комисията по дела M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) е установено, че пазарът на модулни сгради е местен или регионален, тъй като транспортните разходи изключват възможността за конкуриране на по-големи разстояния. При всички случаи цените на Habidite са били много конкурентни предвид технологичните характеристики на продукта.
(44)
Habidite излага също така конкретни подробни аргументи, опровергаващи твърденията, че всеки от двата нотифицирани договора би му осигурил предимство.
(45)
По отношение на договора за жилищата Habidite заявява по същество, че не е могло да извлече никакво предимство, защото определените продажни цени не са били над, а всъщност под пазарните равнища. По-специално:
а)
цените, които Habidite е щяло да получи съгласно договора за жилищата, по определение са били под пазарните равнища, като се има предвид, че къщите са щели да бъдат продават от BIZKAILUR по регулираните ценови равнища под пазарните, установени от закона за къщите, продавани при полузащитения режим (viviendas tasadas) - вж. съображения (14)-(19);
б)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, т.е. по 2 010,19 EUR/m2, е съпоставима със средните цени, които BIZKAILUR е заплащало по това време по сходни договори за строителството на жилища, които да се продават при защитен и полузащитен режим. Според Habidite например през 2007 г. BIZKAILUR е платило за изграждането на социални жилища в Lemoiz 2 277 EUR/m2, в Ziérbana 1 964 EUR/m2 и в Areatza 2 021 EUR/m2. През 2007 г. средната цена на къщите, продавани като viviendas tasadas в четири общини в Bizkaia е била 1 808,69 EUR/m2 за къщи от 84 m2 (27);
в)
при всички случаи Habidite би получило само съответно 83 % и 83,30 % от тази средна цена от 2 010,19 EUR/m2 (за жилища под 75 m2) на база на договора за жилищата - вж. съображения (24)-(25). В това отношение в решението за откриване погрешно е отбелязано, че 2 010,19 EUR/m2 е била цената, която Habidite е щяло да получи по договора;
г)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, е била доста под ценовите равнища за равностойни жилища, продавани свободно на пазара в провинцията. През 2007 г. средната цена на пазара в провинция Bizkaia е била 2 921,9 EUR /m2 (28).
(46)
По отношение на договора за земята Habidite твърди, че не би извлякло каквото и да било предимство, защото, според него, то е трябвало да заплати на BIZKAILUR не само действителните направени разходи за закупуването и адаптирането на земята, както е предвидено в договора, но също така разходите по финансирането, направени във връзка с тази операция.
(47)
Освен това Habidite оспорва изчислените от Diputación разходи за закупуване и адаптиране на земята. Според договора за земята BIZKAILUR е трябвало да купи само 101 403 m2 за този проект, а не 205 000 m2 както е посочено от Diputación. Освен това погрешни били и разходите за адаптиране на 254 785 m2 земя за промишлено използване, които според Diputación възлизат на 28,5 млн. EUR. Всъщност тези разходи съответстват на разходите, направени от Diputación за друг проект, а именно изграждането на магистрала Kadagua, участък Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite твърди също така, че закупената за проекта Habidite земя е използвана незаконно за сметище, както е установено също така в решение на националния съд (Решение № 148/2010 на първоинстанционния съд на Barakaldo от 1 септември 2010 г.).
VI. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ И ОТГОВОРИ НА МНЕНИЕТО НА HABIDITE, ПОЛУЧЕНИ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(48)
В отговор на отправените от Комисията въпроси Diputación потвърди, че проектът на Habidite е бил спрян и поетите договорни задължения към Habidite по договорите за земята и за жилищата не са изпълнени.
(49)
Що се отнася до договора за помощ за обучение (вж. съображение (39) по-горе), Diputación обръща внимание на факта, че ангажиментът му за предоставяне на помощта за обучение за 1 100 служителя на предприятието на Habidite - съгласно член 10 от договора - е било обвързано със спазването на съответното законодателство, т.е. включително по подразбиране възможно уведомяване на Комисията или разрешение по силата на приложимите правила за държавна помощ. Diputación потвърждава, че въпросната помощ за обучение не е била изплатена.
(50)
Когато Diputación беше запитано за връзката между нотифицираните договори и регионалната помощ, отпусната през 2008 г. от баското правителство, и дали двата набора от мерки касаят един и същ инвестиционен проект, Diputación не изключи възможността инвестиционният проект да е един и същ, но отбеляза, че това не означава задължително, че допустимите инвестиционни разходи, които са били взети предвид през 2008 г. от регионалното правителство за помощта от 6 млн. EUR, са били същите допустими разходи на проекта във вида му през 2006 г., когато са подписани нотифицираните договори. По този въпрос Diputación се позовава на информацията, предоставена от баското правителство и от Habidite.
(51)
По въпроса за дължимото от Habidite погасяване по договора за земята и по-специално за твърдението на Habidite, че то е считало, че неговите задължения за погасяване са включвали разходите, свързани с финансирането за закупуването и адаптирането на земята, Diputación отбелязва действителната формулировка в договора за земята. Член 1, точка vi от договора за земята гласи следното: „Цената, която следва да бъде платена от [Habidite], е равна на действителните разходи, направени от BIZKAILUR S.A. […] за закупуването на земята, описана в […]“ (подчертаването е добавено).
(52)
Накрая, според информацията, която е на разположение на Diputación, Habidite и AFER group, като такива, не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента на сключването на двата нотифицирани договора.
(53)
Баското правителство на свой ред предостави информация относно регионалната помощ от 6 млн. EUR, предоставена на Habidite на 30 декември 2008 г., включително допустимите разходи, които са били взети предвид при отпускането на тази помощ. Категориите на допустимите разходи са посочени в таблицата по-долу:
Обща инвестиция (млн. EUR)
90,42
Разходи за научноизследователски и развойни дейности
13,71
Допустими разходи, от които:
76,71
ИТ
2,85
Земя
5,5
Сгради
34,76
Техническо оборудване
19,14
Машини
11,94
Други инсталации
0,737
ИТ оборудване
0,965
Допълнителна земя и сгради
3,9
Общи допустими разходи
72,8
Предоставена помощ
6
(54)
Тази помощ не е била изплатена. Според точка 65 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (29) на 19 февруари 2009 г. испанските органи представиха на Комисията информационния лист за отпуснатата помощ за големи инвестиционни проекти по схемата за разрешена регионална помощ, които не подлежат на нотифициране (30).
VII. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение не са разгледани а) договорът за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на 15 декември 2006 г.; и б) регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната на Habidite group от баското правителство на 30 декември 2008 г., поради изложените по-долу причини.
(56)
Що се отнася до договора за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на същата дата, както и нотифицираните договори (вж. съображения (39) и (49)), Комисията отбелязва, че тази мярка не е била нотифицирана от испанските органи и не е включена в решението за откриване. Според установената практика (31) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за предоставянето ѝ. С член 10 от договора за помощ за обучение (вж. съображение (49)) ангажиментът за предоставянето на помощ за обучение е обвързан със спазването на съответното законодателство, включително правилата на Съюза за държавни помощи. Следва, че ангажиментът за изплащане на помощ за обучение, който е поет с посочения договор, не може да се счита за безусловен към момента на сключването на договора. Освен това испанските органи потвърдиха, че помощта за обучение, предвидена в споменатия договор, не е била изплатена. При всички случаи, тъй като проектът на Habidite в Alonsotegi не е осъществен, тази помощ няма вероятност да бъде предоставена в бъдеще.
(57)
В решението не е разгледана също така регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната от баското правителство на Habidite на 30 декември 2008 г. (вж. съображения (40) и (50)). Следва да се отбележи обаче, че и двата нотифицирани договора, обхванати от настоящото решение, и регионалната помощ, отпусната през 2008 г., се отнасят за един и същ инвестиционен проект, т.е. създаването на предприятието за модули на Habidite в Alonsotegi. Баското правителство или Diputación не оспориха изрично това твърдение (вж. съображение (50)).
(58)
Според точка 66 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (32) испанските органи трябва да гарантират съответствието с разпоредбите за кумулиране на помощта, приложими за отпуснатата през 2008 г. регионална помощ.
(59)
В допълнение трябва да се напомни, че,в съответствие с предоставената от Diputación информация (вж. съображение (30)) закупуването на земята, необходима за инвестиционния проект, е започнало през май 2007 г. и до април 2008 г. последователно са били закупени няколко парцела земя за тази цел. Следователно изпълнението на проекта е започнало още през май 2007 г. Според точка 38 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (33), за да се гарантира стимулиращият ефект от регионалната помощ за инвестицията, помощ може да се отпуска по схеми за помощ само ако получателят на помощта е подал заявление за помощ и компетентните органи впоследствие са потвърдили в писмен вид, преди започването на работата по проекта, че по принцип той отговаря на условията за допустимост, определени в схемата.
(60)
Преди да бъде преценено наличието на помощ и нейното съответствие с Договора, Комисията трябва да определи приложимите правила за държавна помощ rationae temporis.
(61)
Договорите за земята и жилищата са подписани на 15 декември 2006 г., но са нотифицирани на Комисията за преглед едва през април 2009 г. Както вече беше посочено в съображение (56) по-горе, в съответствие с установената практика (34) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за нейното предоставяне. В случая с двата нотифицирани договора този правно обвързващ, безусловен ангажимент е поет на 15 декември 2006 г., когато Diputación и BIZKAILUR са подписали двата нотифицирани договора. Следователно всяка помощ, свързана с двата договора, се счита за незаконосъобразна, тъй като е била отпусната в нарушение на задължението за уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора.
(62)
Според съдебната практика по делото CELF/SIDE (35) всяко последващо уведомяване или деклариране на съвместимост не отстранява незаконосъобразния характер на помощ, отпусната в нарушение на задължението за уведомяване или изчакване. Както е посочено в Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (36), правилата, които са приложими към незаконосъобразна помощ, са правилата, които са били в сила към момента на отпускането на помощта - в настоящия случай към 15 декември 2006 г. Тези принципи са утвърдени така също в точки 63 и 105 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (37) Следователно Комисията ще разчита на правилата за държавна помощ, които са били в сила към 15 декември 2006 г., когато са подписани двата нотифицирани договора, за преценката си относно наличието на помощ и съвместимостта.
VII.1. Наличие на помощ
(63)
С цел да установи дали разглежданите мерки включват държавна помощ Комисията следва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия по член 107, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. По-долу последователно са разгледани тези кумулативни критерии за всеки от двата нотифицирани договора.
VII.1.1 Мярка 1: Договор за земята
(64)
Един от критериите за определяне дали дадена мярка включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора е използването на държавни ресурси, било то чрез отпускането на държавни ресурси или чрез пропуснати приходи за държавата. Освен това, в съответствие с установената практика (38) ресурсите на публични или частни предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват контролиращо влияние, било то пряко или непряко, също отговарят на критериите за ресурси на държавата, тъй като те остават под публичен контрол и, следователно на разположение на компетентните публични органи. По този въпрос Комисията отбелязва следното в съображения (65) и (66).
(65)
Първо, договорът за земята е бил сключен от Diputación и BIZKAILUR заедно. В договора се съдържат няколко ясни указания, че в рамките на въпросния договор BIZKAILUR действа като „представител“ на Diputación. Договорът за земята е бил подписан от името на Diputación и BIZKAILUR от Diputado General (председателя) на Diputación. В точка 2 от преамбюла към договора за земята е посочено, че целите на публичната политика на Diputación, в качеството му на 100 % собственик на BIZKAILUR, включват насърчаването на нови и новаторски инвестиционни проекти, създаването на работни места и улесняването на достъпа до социални жилища за гражданите на провинция Bizkaia. В точка 5 от преамбюла към договора за земята е предвидено, че договорът е сключен с цел осъществяване, било то направо или чрез публични дружества като BIZKAILUR, на целите на икономическата и социалната политика, изложени в точка 2 от преамбюла.
(66)
Второ, ресурсите, които е трябвало да бъдат отделени от BIZKAILUR за изпълнението на неговите задължения за закупуване на земята за изграждане на предприятието на Habidite в Alonsotegi и за адаптирането ѝ за промишлено използване са били под контрола на Diputación. От 1999 г. нататък BIZKAILUR е било 100 % притежавано и контролирано от Diputación (39). Изпълнени са следните „органични“ и „структурни“ показатели, установени в решението по делото Stardust Marine (40), с които се определя дали действията на BIZKAILUR съгласно договора за земята могат да бъдат вменени на държавата:
а)
обхватът на действията на BIZKAILUR в рамките на договора за земята е бил определен от Diputación;
б)
за целите на настоящия договор BIZKAILUR е действало единствено от името на Diputación;
в)
специфичният характер на дейностите на BIZKAILUR, които са били насочени единствено към постигането на целите на публичната политика, показва, че това предприятие не е било обикновен пазарен оператор, който се конкурира при пазарни условия.
(67)
С оглед на посоченото в съображения (65) и (66) критерият за използване на държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата се счита за изпълнен в случая на договора за земята.
(68)
Комисията направи преглед на условията за погасяване на сумата за земята, която е трябвало да бъде предоставена от Diputación и BIZKAILUR за проекта на Habidite в Alonsotegi, както е установено в член 1, точки vi и vii от втора част от договора за земята (вж. също така съображение 20 по-горе), и на тази база отбелязва следното в съображения (69)-(83).
(69)
Съгласно член 1, точка vi от втора част от договора за земята цената, която Habidite е трябвало да плати за земята, закупена и адаптирана за промишлено използване от BIZKAILUR, е била „ефективните разходи, поети от BIZKAILUR […] за закупуването на земята […]“. Habidite твърди (вж. съображение (46)), че според него това би включило също така разходите за финансирането. Въпреки това такова тълкуване не е приемливо. Позоваването на „ефективните разходи, които са направени за закупуването на земята“, е достатъчно ясно не се нуждае от допълнително тълкуване: включва се само цената, която действително е платена от BIZKAILUR за закупуването на земята.
(70)
Следователно трябва да се заключи, че първо, тази формулировка ясно изключва ефективните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането на земята за промишлено използване.
(71)
Второ, механизмите за погасяване, предвидени в член 1, точка vii от втора част от договора за земята, т.е. четиригодишен „гратисен период“, и последващото разделяне на последователни четири годишни погасителни вноски в размер на 25 % от действително платената от BIZKAILUR цена за закупуването на земята на практика са равностойни на безлихвен заем. Не може да се тълкува, че формулировката на член 1, точка vii от договора за земята включва също така разходите за финансиране на равностоен заем, т.е. лихвата, която Habidite би платило за аналогичен заем от пазарен кредитор. Всъщност е съмнително, че някой частен оператор в ситуация, сходна с тази на BIZKAILUR, би се съгласил да не удържи от Habidite разходите за адаптирането на земята и, още повече, че би приел „гратисен период“ от 4 години за погасяването на цената за закупуване на земята и пълно погасяване в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на Habidite на собствеността върху земята без да начисли лихва за това финансиране.
(72)
С оглед на констатациите в съображения (69)-(71) трябва да се заключи, че Habidite би извлякло предимство от договора за земята, което не би получило при нормални пазарни условия. Предимството се състои от следните два компонента:
а)
пропуснатата лихва за заем в размер на общите разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята в съответствие с този договор - заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановяваната сума); както и
б)
разходите, които BIZKAILUR би направило за адаптирането за промишлено използване на парцела земя с обща площ от най-малко 101 403 m2, който е необходим за проекта, както е посочено в член 1, точка ii) от договора за земята (т.е. най-малко 81 600 m2 за производствените постройки, 5 300 m2 за офисите и пристройките и 14 300 m2 за промишлено използване).
(73)
По отношение на първия компонент, т.е. пропуснатата лихва във връзка с погасяването на цената на закупената земя, Комисията изчислява, че тя би възлязла на нетен еквивалент на помощта (NGE) от 13,21 % от цената, заплатена от BIZKAILUR за закупуването на земята. Този NGE е изчислен съгласно посоченото в съображения (74)-(77).
(74)
Първо, определен беше лихвеният процент, приложим за подобни заеми въз основа на референтния лихвен процент, валиден за Испания през декември 2006 г. - 4,36 %, както е посочено в Съобщението на Комисията относно референтните лихвени проценти (41).
(75)
Второ, въз основа на Известието на Комисията за техническа корекция на метода за определяне на референтния и сконтовия лихвен процент от 1997 г. (42) (наричано по-долу „Известие на Комисията от 1997 г.“, в сила към момента на сключване на договора за земята) не е необходимо да се добавя към този референтен лихвен процент, за да бъде отразен кредитният рисков профил на Habidite. Според Известието на Комисията от 1997 г. се е считало, че референтните лихвени проценти отразяват средното равнище на лихвените проценти, начислявани в различните държави членки по средно- и дългосрочни заеми (пет до десет години), подсигурени с нормално обезпечение. Този общ принцип не е бил изменен изрично с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (43). В отсъствието на пряка информация за рейтинга на Habidite или AFER group според кредитния риск по това време Комисията счита, че може да се приеме, че към момента Habidite е отговаряло на условията за нормално дружество с нормално обезпечение. Всъщност и Diputación, и Habidite са били на едно мнение, че по това време Habidite и AFER group не са били предприятия в затруднения по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП (вж. съображение (52) по-горе).
(76)
Трето, брутният еквивалент на помощта, свързана с това споразумение за погасяване, беше коригиран, за да се вземе предвид корпоративният данък, който е трябвало да бъде платен от получателя и по това време в Испания е бил 35 %.
(77)
Полученият въз основа на елементите в съображения (74)-(76) нетен еквивалент на помощта за този субсидиран заем е определен в таблицата по-долу:
Размер на заема
100 %
Срок на заема
7 години
Гратисен период за погасяването
4 години
Референтен лихвен процент
4,36 %
Процент/допълнение
0
Общ приложим лихвен процент
4,36 %
Брутен еквивалент на помощта
20,33 %
Корпоративен данък
35 %
Нетен еквивалент на помощта (след данъка)
13,21 %
(78)
Комисията отбелязва също така, че страните оспорват действителните разходи за придобиването на земята за този проект, които са основата, на която се прилага нетният еквивалент на помощта (НЕП), за да се определи размерът на помощта. Както е посочено в съображение (30) по-горе, Diputación твърди, че до септември 2009 г. BIZKAILUR е платило 4,7 млн. EUR за закупуването на 205 000 m2 земя, като изчислява, че още 2,6 млн. EUR са щели да бъдат необходими за закупуването на останалите 95 000 m2, нужни за този проект. Habidite, от друга страна, твърди, че BIZKAILUR не е трябвало да закупува толкова голяма площ за този проект, тъй като в договора за земята са били предвидени едва 101 403 m2 (вж. съображение (47) по-горе).
(79)
Що се отнася до този спор, първо, Комисията отбелязва, че съгласно конкретната формулировка на член 1, точка ii) от договора за земята площта за проекта е трябвало да бъде общо „най-малко“101 403 m2. Второ, Комисията не може да изрази информирано становище по този въпрос въз основа на информацията, която е предоставена от страните в хода на официалната процедура по разследване. Тъй като обаче помощта съгласно договора за земята не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, въпросът с точната цена, която е трябвало да бъде възстановена от Habidite за закупуването на земята, може да остане нерешен. За целите на настоящото решение е достатъчно да се установи елементът на помощ, произтичащ от определените в договора за земята условия на погасяване.
(80)
Следователно този компонент на помощ е определен на 13,21 % от разходите, които е трябвало да бъдат възстановени на BIZKAILUR за закупуването на необходимата за проекта на Habidite земя съгласно условията на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята. Така определеният размер съответства на пропуснатата лихва от страна на BIZKAILUR, която би била начислена от пазарен оператор по заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановената сума). Основата за изчислението на този компонент на помощ са действителните разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за закупуването на земята, предвидени във втора част, член 1, точка ii) от договора за земята.
(81)
Подобни са разсъжденията и по отношение на другия компонент на помощ в договора за земята, т.е. разходите за адаптиране на земята за промишлено използване - които според договора за земята не е трябвало да се възстановяват на BIZKAILUR (в тази връзка вж. съображения (69) и (70)). В тази връзка страните отново имат разногласия по отношение на сумата. Според Diputación през март 2009 г. тези разходи са били изчислени на 28,5 млн. EUR (вж. съображение (30)). Habidite обаче счита, че това изчисление е преувеличено (вж. съображение (47)), отчасти защото BIZKAILUR е закупило повече земя от необходимата за този проект съгласно договора за земята и отчасти защото то е използвало част от вече закупената за проекта земя за други цели, напр. за сметище.
(82)
Отново, предвид факта, че помощта не е изплащана и не е необходимо да се възстановява, за целите на настоящото решение е достатъчно да се определи този компонент на помощ в договора за земята: той включва общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на парцела за проекта съгласно условията на член 1, точка iii), втора част от договора за земята - разходи, които съгласно член 1, точка vi) от втора част от договора не е трябвало да се възстановяват от Habidite на BIZKAILUR.
(83)
Комисията стига освен това до заключението, че установеното в съображения (68)-(77) предимство, състоящо се от двата компонента, посочени в съображения (80) и (82), трябва да се счита за селективно, доколкото според договора за земята то е щяло да бъде предоставено на един конкретен получател на помощта, а именно Habidite и AFER group, към която то принадлежи.
(84)
Както е посочено в съображение (43), Habidite твърди, че нотифицираните договори не нарушават конкуренцията, защото: а) съответният пазар е ограничен до „производството, продажбата и отдаването под наем на предварително изготвени модули“ и б) уникалните характеристики на предварително изготвените модули на Habidite предполагат, че дружеството няма конкуренти.
(85)
Комисията не може да приеме изтъкнатите от Habidite аргументи. Дори ако предварително изготвените модули на Habidite могат да се считат за уникален по своите характеристики продукт, в настоящия случай съответният продуктов пазар трябва да бъде определен в по-широк смисъл, а именно като пазара на строителството и продажбата на жилища като цяло, включващ както жилищата, продавани на свободния пазар, така и жилищата, продавани на регулирания сегмент от пазара (жилищата за социално настаняване).
(86)
Както твърди самото Habidite, цените на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на BIZKAILUR, могат да бъдат съпоставени с цените на къщите, продавани на свободния пазар, или с тези, които в крайна сметка се продават при защитен или полузащитен режим. Фактът, че BIZKAILUR е имало договори и със строители, различни от Habidite, за изграждането на други къщи за продажба при полузащитен режим, показва, че другите строители по това време действително са се конкурирали с Habidite за предоставянето на BIZKAILUR на къщи, които да се продават при защитен или полузащитен режим.
(87)
Освен това в представения на баското правителство бизнес план в подкрепа на заявлението си за регионална помощ през 2008 г. (от ноември 2008 г., на стр. 10-12) самото Habidite посочва, че се конкурира със строители на традиционни къщи на няколко регионални пазара в Испания, на които е възнамерявало да продава своите продукти (включително по-специално Страната на баските, Навара, Кантабрия, Ла Риоха, Мадрид и Каталуня, но също така в по-малка степен и други испански comunidades autónomas). По негови преценки в резултат на това общият му пазарен дял на испанския пазар (проекти на свободния пазар плюс такива за социално настаняване) би се повишил от 0,4 % през 2011 г. на 1 % за периода 2012-2016 г. За 2011 г. например Habidite изчислява, че общият брой на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на целия испански пазар, би бил приблизително 320 000 къщи, от които - с продукцията си от 1 403 къщи през 2011 г. - то би заело пазарен дял от 0,4 %. Що се отнася до пазара по-специално в Страната на баските, Habidite изчислява пазарен дял от 0,5 % през 2011 г. и до 2,8 % от 2014 г. нататък, като допуска, че общото годишно търсене на жилища в този регион би било 8 000 къщи за периода 2011-2016 г.
(88)
Според установената съдебна практика помощта следва да се счита за нарушаваща конкуренцията, ако укрепва финансовото положение и възможностите на дружеството получател по отношение на тези на конкурентите, които не получават помощ (44). С оглед на този принцип и на горните съображения следва да се заключи, че предоставената на Habidite и AFER group помощ посредством договора за земята би оказала нарушаващо въздействие върху конкуренцията, защото би позволила на Habidite да намали своите инвестиционни разходи, които обикновено са за сметка на самото дружество, и по-този начин да получи конкурентна преднина пред действителните и потенциалните конкуренти.
(89)
По същия начин, както е посочено в съображения (83)-(87), не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент, че съответният географски пазар по-специално на сглобяемите къщи е само местен или регионален поради разходите, свързани с транспортирането на предварително изготвените модули. Поради географската близост на Страната на баските до други държави членки и до морето допълнителните транспортни разходи вероятно не биха били решаващи за отстраняване на потенциалните конкуренти на Habidite в тази comunidad autónoma. Обратно, транспортните разходи не биха били пречка Habidite да се конкурира за изграждането на жилища в близки държави членки.
(90)
Според същата съдебна практика като посочената в съображение (88), когато държавната помощ укрепва финансовото положение на дадено дружество в сравнение с други конкуренти в рамките на търговията в Съюза, последната трябва да се счита за нарушена от помощта. Помощта може да бъде такава, че да засегне търговията в рамките на Съюза, дори ако самото предприятие получател не участва в трансгранични дейности (45).
(91)
Въз основа на изложеното в съображения (89) и (90) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, е могла да засегне търговията между държавите членки.
VII.1.2 Мярка 2: Договора за жилищата
(92)
Изложеното в съображения (64)-(67), (83)-(88) и (89)-(90) относно критериите за използване на държавни ресурси и приписването им на държавата, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията в рамките на Съюза в определението на държавна помощ важи също така, mutatis mutandis, за договора за жилищата. Следователно в съображения (93)-(96) ще бъде разгледан само критерият за селективно предимство.
(93)
Както е обяснено в съображение (45), Habidite твърди, че договорът за жилищата не му предоставя каквото и да било предимство, защото по същество цените, които е трябвало да бъдат платени от BIZKAILUR за 1 500 жилища, които са щели да бъдат изградени от Habidite съгласно въпросния договор, в действителност са били под пазарните равнища.
(94)
По-специално Habidite първо твърди, че 1 500 къщи, които е трябвало да бъдат доставени от Habidite по този договор, са щели да бъдат продадени от BIZKAILUR при полузащитен режим (като viviendas tasadas) на максимална цена, ограничена от приложимия регионален закон до 1,7 пъти от цената, установена със Заповедта на баското правителство от 1 август 2004 г. и последователно индексирана въз основа на индекса на потребителските цени (IPC), определен от Испанския национален статистически институт (в това отношение вж. съображения (17) и (18)). Следователно средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за 1 500 жилища, е била 2 010,19 EUR/m2, което е под средната цена за къщите, продавани свободно на пазара в провинция Bizkaia през 2007 г. - 2 921,9 EUR/m2 Освен това Habidite би получило съответно само 83 % и 83,30 % (в случая на 750 къщи под 75 m2) от 2 010,19 EUR/m2, които е щяло да получи самото BIZKAILUR от продажбата на тези къщи при полузащитен режим.
(95)
Второ, Habidite твърди, че цената, която би получило за 1 500-те къщи от BIZKAILUR съгласно договора за жилищата, е била съпоставима с цените, получавани от други строителни дружества, сключили подобни договори с BIZKAILUR през разглеждания период (примери са посочени в съображение (45)).
(96)
Накрая, Habidite твърди също така, че съгласно Законодателен указ 78/1986 и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за обществените поръчки (46) подобни договори могат да се сключват така също направо, т.е. без публичен търг, когато това е обосновано от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права.
(97)
След оценка на предоставените от Habidite информация и аргументи Комисията прави следните забележки в съображения (98)-(107).
(98)
Първо, следва да се отбележи, че информацията относно средните цени, получавани от други строителни дружества, които са сключили сходни договори с BIZKAILUR, се основава единствено на публикувани в пресата данни. Комисията не получи пряка информация по този въпрос от Diputación - например под формата на копия на сходни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества. При всички случаи ценовите изчисления, предоставени както от Habidite, така и от Diputación, се отнасят до 2006 г. и 2007 г., докато според член А, буква в) от договора за жилищата и публично оповестения през 2009 г. бизнес план на Habidite 1 500-те къщи е трябвало да бъдат доставени на BIZKAILUR през периода 2009-2011 г.
(99)
Дори ако се приеме, че цените, които Habidite е цяло да получи от BIZKAILUR за 1 500-те къщи въз основа на разглеждания договор, са съпоставими с получените от други строителни дружества от BIZKAILUR въз основа на сходни договори, и при всички случаи са били под наблюдаваните на свободния пазар цени за такива къщи, този аргумент не е достатъчен, за да може Комисията да заключи, че Habidite не е получило предимство от този договор. Както е отбелязано също така в решението за откриване (47), предимството, извлечено от Habidite от този договор, се състои главно във факта, че договорът е обезпечил продажбата на значителна част от първоначалната му продукция, като по този начин значително са намалени рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, които по определение са дори по-високи при пускането на нов продукт, каквито са модулите на Habidite.
(100)
Всеизвестен е фактът, че конкуренцията на испанския строителен пазар по това време е била много ожесточена и продължава да е такава. Фактът, че BIZKAILUR е сключил договор за 1 500 жилища с Habidite, предоставя на Habidite съвсем не незначително предимство спрямо неговите конкуренти, дори ако се вземе предвид само търсенето на строителство на къщи, които да се продават при защитен и полузащитен режим.
(101)
Фактът, че, както отбелязва Diputación, в съответствие с Plan Foral (вж. съображение (19)) BIZKAILUR е трябвало да осигури общо 3 000 къщи, които да се продават при защитен режим през периода 2004-2007 г., е подходяща илюстрация, че броят на къщите, за които е сключен договор с Habidite, не е незначителен. Вярно е, че Plan Foral обхваща периода 2004-2007 г., докато 1 500-те жилища, за които BIZKAILUR е сключило договор с Habidite, е трябвало да бъдат доставени през периода 2009-2011 г. (според бизнес плана на дружеството във версията му, оповестена през 2009 г.). Все пак това дава представа за общия брой на къщите, които BIZKAILUR е възнамерявало да продаде при защитен режим към момента на сключване на договора за жилищата.
(102)
Този елемент трябва да бъде оценен с оглед на съотношението на къщите, за които е сключен договор от Diputación и BIZKAILUR, към изчислената обща продукция на Habidite за съответния период. Според оповестения през 2009 г. бизнес план Habidite изчислява, че през 2009 г. цялата му продукция от 433 къщи би трябвало да бъде изкупена единствено от BIZKAILUR. През 2010 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 670 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да възлезе на 1 113 къщи. През 2011 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 342 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да бъде 3 151 къщи. Това показва, че към момента на сключване на договора за жилищата самото Habidite е считало, че Diputación и BIZKAILUR ще изкупуват значителен дял от продукцията през първите 2 години на производство на фабриката на Habdite в Alonsotegi (2009 г. и 2010 г.). Това потвърждава заключението, че договорът за жилищата значително е намалил рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, по-специално с пускането на пазара на нов продукт (модулите на Habidite).
(103)
Друг признак, че посредством този договор Habidite би се освободило от значителна част от риска, свързан с продажбата на неговия продукт на пазара, произтича от собствения бизнес план на Habidite (от ноември 2008 г.), който е бил представен за целите на получаване на регионална помощ през 2008 г. В този бизнес план Habidite изчислява, че общото търсене на къщи, които ще се продават на регулирания пазар в цялата Страна на баските през периода 2011-2016 г., ще бъде приблизително 8 000 къщи годишно. В същия бизнес план се споменава, че Habidite възнамерява приоритетно да продава на регулирания сегмент от пазара (социално настаняване) както в Страната на баските, така и в други региони на Испания. По-специално през 2011 г. Habidite предвижда, че ще продаде 289 къщи на регулирания пазар в Испания от общата продукция в размер на 1 403 къщи през същата година. Това показва, че след края на договора за жилищата (тъй като 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, е трябвало да бъдат предадени най-късно до май 2011 г.) делът на къщите, които Habidite се е надявало да продаде на регулирания пазар от своето общо годишно производство, т.е. 289 къщи от обща продукция от 1 403 къщи, е било много по-ниско от същото съотношение през първите три години от функционирането на предприятието на Habidite в Alonsotegi, които са били обхванати от договора за жилищата.
(104)
Друг важен аспект е действителното търсене на социални жилища в провинция Bizkaia, което е било обхванато от BIZKAILUR посредством договора за жилищата. Конкретни доказателства не са предоставени нито от Diputación, нито от Habidite по отношение на действителното търсене на социални жилища, които следва да бъдат покрити от BIZKAILUR посредством договора за жилищата, сключен с Habidite при дадените условия. Както беше споменато в съображение (98), 1 500-те къщи, предвидени в разглеждания договор, е трябвало да бъдат предадени през периода 2009-2011 г. Освен това Diputación не твърди, че договорът е бил сключен с цел предоставянето на услуга от общ икономически интерес като социалното настаняване. Следва да се отбележи също така, че договорът за жилищата не е сключен след провеждането на публичен търг, макар че, според предоставената от самото Habidite информация, ако се разгледат други подобни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества, изглежда, че BIZKAILUR е трябвало да възложи този договор чрез тръжна процедура.
(105)
От тази гледна точка не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент (вж. съображение (96)), че специалният технически характер на този проект е позволил прякото сключване на договора без публичен търг. Първо, разпоредбите, на които се позовава Habidite, не се отнасят до ситуации като настоящата, в които специалният характер на проекта се състои във въвеждането на пазара на нов продукт. Предметът на договорите за къщите е бил закупуването на къщи, които след това да бъдат продавани при полузащитен режим на граждани в неравностойно положение. Използваната технология за изграждането на подобни къщи не е от значение и построените жилища с предварително изготвени модули са били в пряка конкуренция с жилищата, изградени посредством традиционни методи. Второ, в доклад от януари 2009 г. (48) Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (Баската сметна палата) изразява съмнения относно законността на договорите за земята и жилищата в контекст, в който обръща внимание на публичните договори, сключени в нарушение на принципите на прозрачност и конкурентни тръжни процедури.
(106)
Според решението по делото P&O Ferries (49) самият факт, че публичен орган закупува стоки при пазарни ценови условия, не е достатъчен, за да може да се направи заключение, че сделката е между несвързани лица, ако държавата не е имала действителна нужда от тези стоки, по-специално когато договорът за тези стоки е сключен без публичен търг. В настоящия случай липсата на информация за реалната нужда на BIZKAILUR да продаде 1 500-те поръчани къщи при полузащитен режим през периода 2009-2011 г., в съчетание с отсъствието на публичен търг, са признаци, че сделката не е била сключена при пазарни условия.
(107)
С оглед на изложеното в съображения (97)-(106) Комисията стига до заключението, че договорът за жилищата не може да се счита за нормална пазарна операция. Обратно, договорът предоставя предимство на Habidite и AFER group, като ги освобождава от риска да продават своята продукция при пазарни условия в пряка конкуренция с други строители. Елементът на помощта тук е определен като печалбата, която е щяла да бъде получена от Habidite от продажбата на 1 500 жилища на Diputación и BIZKAILUR при условията на договора за жилищата, а именно разликата между цената, която е щяла да бъде получена от BIZKAILUR от продажбата на 1 500 къщи при ценовите условия, посочени в член А, буква д) от договора за жилищата, и производствените разходи на Habidite за 1 500 къщи. Предимството е селективно, тъй като според договора за жилищата е предоставено специално на Habidite и AFER group.
VII.1.3 Предварителни заключения
(108)
Въз основа на съображения (64)-(90) и (92)-(106) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, трябва да се заключи, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(109)
В случая на договора за земята включената държавна помощ има два компонента:
а)
пропуснатата лихва по заем в размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е щял да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Пропуснатата лихва възлиза на НЕП от 13,41 % от разходите за закупуване на земята, които са заплатени от BIZKAILUR съгласно член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя с обща площ от най-малко 101 430 m2, както е предвидено в член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(110)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която би била получена от Habidite от продажбата на 1 500 къщи по споменатия договор, а именно разликата между посочената в член А, буква д) от договора за жилищата цена за 1 500 къщи и производствените разходи, направени от Habidite за производството на 1 500-те къщи.
VII.2. Съвместимост
(111)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. Комисията изразява съмнения, че включената в договорите за земята и жилищата помощ би могла да се сметне за съвместима с Договора при съответните правила, които са били приложими към момента на оценката, като се позовава по-специално на оригиналната Временна рамка (50), Насоките за ОиП от 2004 г., Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (51) и Общия регламент за групово освобождаване от 2008 г. (52)
(112)
Както е посочено в съображения (60)-(62) обаче, предоставената чрез договорите за земята и за жилищата помощ е била отпусната незаконосъобразно (т.е. преди да бъде нотифицирана до Комисията) на 15 декември 2006 г. Следователно нейната съвместимост трябва да бъде оценена въз основа на правилата за държавна помощ, които са били в сила към момента на отпускането ѝ.
(113)
От тази времева гледна точка съвместимостта на отпуснатата по договорите за земята и жилищата помощ не може да се разглежда в светлината на специалните правила, които се прилагат във връзка с кризата, тъй като те са приети и влезли в сила на по-късен етап.
(114)
Така също според Diputación към 15 декември 2006 г. Habidite и AFER group не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП от 2004 г. Следователно те не са били допустими за помощ за оздравяване или преструктуриране към момента на сключване на договорите за земята и жилищата.
(115)
Договорите за земята и жилищата са сключени на 15 декември 2006 г. в подкрепа на нов инвестиционен проект в Alonsotegi - село, разположено в Gran Bilbao comarca - което по това време е било подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора (53). Следователно трябва да се провери дали предоставената по договорите за земята и жилищата помощ може да е била съвместима с Договора съгласно правилата за регионална помощ, които са били приложими към 15 декември 2006 г., а именно: Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. (54) (наричани по-долу „Насоките от 1998 г.“) и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. (55) (наричана по-долу „Рамката от 2002 г.“), и съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(116)
Регионалната инвестиционна помощ, за да бъде определена за съвместима с вътрешния пазар, трябва да отговаря на редица стандартни критерии за съвместимост, които, към момента на сключването на договора за земята на 15 декември 2006 г. са били определени в Насоките от 1998 г. По-специално помощта е трябвало да може да допринесе за регионалното развитие и да подпомага първоначален инвестиционен проект, работите по който са започнали едва след като получателят на помощта е представил заявление за помощ (стимулиращ ефект), инвестиционният проект е трябвало да е финансиран от получателя на помощта в размер на най-малко 25 % и инвестиционният проект е трябвало да бъде поддържан в рамките на подпомагания район, в който е разположен, в продължение на най-малко пет години. Освен това допустимите разходи, които следва да бъдат взети предвид за отпускането на помощта, е трябвало да бъдат ограничени до определени допустими разходи и помощта не е трябвало да се съчетава с друга помощ по такъв начин, че да се превиши приложимия таван за регионална помощ.
(117)
Според точка 2 от Насоките от 1998 г., като общо правило, ad hoc регионална помощ, предоставена на отделно предприятие или облагодетелстваща отделен сектор на дейност, не се счита за съвместима с Договора, тъй като по принцип нейното нарушаващо въздействие би превишило нейното положително въздействие върху регионалното развитие. Освен това е била забранена ad hoc помощта за предприятия в затруднение.
(118)
Испанските органи не са нотифицирали предоставената на Habidite помощ по договора за земята като отпусната по разрешена схема за регионална помощ. Тази помощ по-скоро представлява ad hoc мярка, която облагодетелства само Habidite и AFER group и косвено строителния сектор.
(119)
Въпреки това според същата точка 2 от Насоките от 1998 г. такава ad hoc помощ, облагодетелстваща само един сектор и предприятие може по изключение да бъде обявена за съвместима с Договора, ако може да бъде демонстрирано, че тя дава значителен принос за регионалното развитие, който превишава нейното нарушаващо въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза. Въпреки че испанските органи не са изложили никакви аргументи в това отношение, по своя инициатива и въз основа на информацията, с която разполага, Комисията все пак следва да провери дали са изпълнени условията за тази дерогация в случая на предоставената чрез договора за земята помощ.
(120)
Очевидно е, че договорът за земята е бил предназначен да подпомогне нов инвестиционен проект, т.е. новото предприятие на Habidite в Alonsotegi. Към момента е било преценено, че проектът ще създаде 1 100 преки нови работни места в подпомагания район и много вероятно така също значителен брой непреки работни места в същия район. Този елемент се потвърждава от факта, че съгласно паралелния договор за жилищата, новият инвестиционен проект би допринесъл така също за постигането на целите на регионалната политика, а именно осигуряването на социално настаняване за граждани в неравностойно положение в провинция Bizkaia. Освен това нито Habidite, нито AFER group са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента, когато са били подписани договорите за земята и жилищата (вж. съображение (9)). Следователно Комисията стига до заключението, че в случая на договора за земята са изпълнени условията за изключение, предвидени в последния параграф на точка 2 от Насоките от 1998 г.
(121)
Според точка 4.4 от Насоките от 1998 г. понятието регионална помощ обхваща само помощ за първоначална инвестиция, която се определя като инвестиция в дългосрочен капитал, свързан с изграждането на ново предприятие, разширяването на съществуващо предприятие или започването на дейност, включваща основна промяна на производствения процес на съществуващо предприятие. Отпуснатата помощ по договора за земята отговаря на това определение, тъй като помощта е била отпусната в подкрепа на създаването на нов инвестиционен проект в Alonsotegi.
(122)
Според точка 4.5 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначална инвестиция следва да бъде предназначена единствено за покриване на допустимите инвестиционни разходи и, следователно, максималният размер на регионалната помощ е определен като процент от допустимите инвестиционни разходи. Според точки 4.5 и 4.6 от Насоките от 1998 г. категорията „допустими разходи“ на даден нов инвестиционен проект включва земя, сгради и съоръжения/машини, както и някои категории нематериални инвестиции (патенти, лицензи, ноу-хау) в размер до 25 % от стандартната база в случай на големи предприятия.
(123)
Следователно първо трябва да бъдат определени допустимите разходи по проекта на Habidite в Alonsotegi към 15 декември 2006 г.
(124)
Тъй като помощта, свързана с договора за земята, не е отпусната въз основа на предварително подадено заявление за помощ, по това време получателят на помощта не е представил информацията, която е необходима за установяването на допустимите разходи в даден нов инвестиционен проект в случаите на регионална помощ. Информацията, която е била на разположение на Diputación по въпроса с допустимите разходи, е посочена в съображение (12) по-горе, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Адаптиране на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(125)
Посочените категории разходи действително могат да се считат за „допустими разходи“ по смисъла на точка 4.5 от Насоките от 1998 г. Освен това, тъй като помощта, свързана с договора за земята, е била пряко свързана със закупуването и адаптирането за промишлено използване на земята за новия инвестиционен проект, тя удовлетворява също така и това изискване, произтичащо от точка 4.5 от Насоките от 1998 г.
(126)
Според точка 4.10 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначални инвестиции следва да бъде обвързана с поддържането на въпросната инвестиция за минимален период от 5 години. Макар че това условие не е изрично наложено на Habidite в контекста на договора за земята, следва да се отбележи, в контекста на паралелния договор за помощ за обучение (описан в съображение (39) по-горе), който също е сключен на 15 декември 2006 г., и по отношение на същия инвестиционен проект, че Habidite се е ангажирало да поддържа 1 100 работни места за период от най-малко 5 години. Следователно Комисията стига до заключението, че точка 4.10 от Насоките от 1998 г. също е удовлетворена.
(127)
При липсата на информация за приблизителните разходи за заплати за 1 100-те служители в предприятието на Habidite в Alonsotegi Комисията не може да направи надеждна оценка на възможната съвместимост на помощта, отпусната по договора за земята, с точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г. относно създаването на работни места. Тъй като обаче помощта в договора за земята е била свързана със закупуването на земята, което е допустим разход, не е необходима оценка по точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г.
(128)
Преди подписването на договора за земята инвестиционният проект на Habidite не е получавал никаква друга инвестиционна помощ, която следва да се вземе предвид за целите на оценяването на кумулативното въздействие по точка 4.18 от Насоките от 1998 г.
(129)
Точка 4.2 от Насоките от 1998 г. гласи, че схемите за помощ трябва да изискват подаването на заявление за помощ преди започването на работите по инвестиционния проект. Целта на тази разпоредба е да се гарантира, че регионална помощ се отпуска само ако има потвърдимо стимулиращо въздействие: ако работата по даден проект е започнала преди подаването на заявление за помощ, отпуснатата впоследствие регионална помощ очевидно не би имала стимулиращо въздействие, което ще рече, че проектът вероятно би бил осъществен дори без помощта.
(130)
По тази точка следва да се отбележи, първо, че договорът за земята е бил ad hoc мярка, а не помощ, предоставена по одобрена схема. Въпреки това стимулиращото въздействие е общ критерий за съвместимост по член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който във всички случаи трябва да бъде потвърден за договора за земята. Въпреки че Diputación не е изтъкнала стимулиращото въздействие на тази мярка, по своя инициатива Комисията все пак следва да разгледа съответствието с това съществено важно условие за съвместимост.
(131)
Комисията счита, че условието за стимулиращо въздействие е изпълнено в случая с помощта, свързана с договора за земята, поради следните причини. Първо, макар че помощта не е била нотифицирана преди датата на предоставянето ѝ (15 декември 2006 г.), работата по проекта не е започнала преди предоставянето на помощта. Всъщност според предоставената от Diputación информация закупуването на необходимата за проекта земя, което може да се счита за начало на работата по този инвестиционен проект, е започнало едва през май 2007 г., т.е. след подписването на договора за земята на 15 декември 2006 г. Второ, фактът, че проектът на Habidite не е осъществен след прекратяването на договорите за земята и жилищата, може да се счита за потвърждение, че помощта е имала стимулиращо въздействие: без помощта проектът не е реализиран.
(132)
С точка 4.2 от Насоките от 1998 г. се изисква също така получателят на помощта да е осигурил за проекта самостоятелно финансово участие, което не включва помощ, в размер на най-малко 25 % от допустимите разходи. В случая с помощта, включена в договора за земята, това условие очевидно е изпълнено. Обявените от Diputación допустими разходи за този проект възлизат на 55 млн. EUR. Следователно Habidite е трябвало със собствени средства да финансира най-малко 25 % от тази сума, т.е. най-малко 13,75 млн. EUR. Комисията счита, че елементът на помощта в договора за земята, както е посочено в съображение (109) по-горе, не би трябвало да надхвърля 75 % от допустимите разходи - т.е. 41,25 млн. EUR - дори и в случай, в който целият размер на помощта би бил значително завишен, като се приеме, че помощта е включвала 28,2 млн. EUR действителни разходи за адаптирането на земята за промишлено използване плюс 0,98 млн. EUR (т.е. 13,41 % от общия размер от 7,3 млн. EUR на разходите за закупуването на земята според изчисленията на Diputación).
(133)
С оглед на изложеното в съображения (116)-(132) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, отговаря на условията за съвместимост според Насоките от 1998 г.
(134)
Информацията относно допустимите инвестиционни разходи, посочена в съображения (12) и (124), също показва, че инвестиционният проект на Habidite през декември 2006 г. е отговарял на условията за голям инвестиционен проект по смисъла на Многосекторната рамка от 2002 г. - общите допустими разходи за този проект превишават 50 млн. EUR. Следователно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, трябва да се разгледа също така от гледна точка на съответствието ѝ с условията на Рамката от 2002 г.
(135)
Максималният интензитет на помощта, който е бил приложим за Grand Bilbao comarca през декември 2006 г., изразен като НЕП, е бил 20 %. Въз основа на точка 21 от Рамката за 2002 г. и като се вземат предвид допустимите разходи за проекта на Habidite към 2006 г., както е посочено в съображение (12), максималният интензитет на помощта, който е разрешен за този проект, следва да е бил пропорционално намален по следния начин:
Допустими разходи
Коригиран таван на помощта
До 50 млн. EUR
10 млн. EUR (20 % - регионалния таван от 50 млн. EUR)
Между 50 млн. EUR и 100 млн. EUR
0,5 млн. EUR (10 % - половината от регионалния таван от 5 млн. EUR)
Част, превишаваща 100 млн. EUR
-
Общо
10,5 млн. EUR
(136)
Следва, че помощта, свързана с договора за земята, би била съвместима само до общ размер от 10,5 млн. EUR и несъвместима по отношение на всяка част, превишаваща 10,5 млн. EUR. Всъщност, както е посочено в съображения (78)-(82) и (109), размерът на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено поради спора относно действителните разходи, които е трябвало да бъдат направени от BIZKAILUR за изпълнение на договорните му задължения по закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела земя за създаването на предприятието на Habidite в Alonsotegi - спор, по който Комисията не може да даде информирано окончателно становище.
(137)
Първият компонент на помощта би представлявал 13,21 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята. Diputación твърди, че тези действителни разходи биха възлезли на обща сума от 7,3 млн. EUR, но Habidite счита, че тази оценка е завишена. Отбелязва се също така, че според предоставената от самото Diputación информация (вж. съображение (12)), в определен момент разходите за закупуване на земята са били изчислени на 4,8 млн. EUR. Накрая, изчислените през ноември 2008 г. разходи за закупуване на земята, посочени в бизнес плана на Habidite, който е подаден със заявлението му за регионална помощ през 2008 г., са били 5,5 млн. EUR.
(138)
Що се отнася до втория елемент на помощта, а именно общия размер на действителните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя, Diputación ги оценява на 28,5 млн. EUR през март 2009 г., като заявява също така, че в даден момент тези разходи са били оценени на едва 4,04 млн. EUR (вж. съображение (12)).
(139)
В заключение, въз основа на наличната информация не може да се изключи с абсолютна сигурност, че помощта, свързана с договора за земята, не би надвишила допустимия размер за този проект от 10,5 млн. EUR.
(140)
В точка 24 от Рамката от 2002 г. са определени допълнителни условия за съвместимост на мерките, когато размерът на помощта превишава максималната допустима помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в същия подпомаган район. В нашия случай, въз основа на точка 21 от Рамката от 2002 г. максималната разрешена помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в Gran Bilbao comarca към декември 2006 г. е била 15 млн. EUR (състояща се от 10 млн. EUR, представляващи 20 % от първите 50 млн. EUR, плюс 5 млн. EUR, представляващи 10 % от следващите 50 млн. EUR).
(141)
Както вече беше обяснено в съображения (78)-(82), въз основа на наличната информация общият размер на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено. Въпреки това Комисията не може да изключи, че размерът на помощта може да е превишил тавана от 15 млн. EUR. При тези обстоятелства Комисията провери дали в случая на договора за земята са били изпълнени двете допълнителни условия за одобряване на такава помощ.
(142)
Първото условие е получателят на помощта да не е превишил 25 % от продажбите на въпросния продукт преди или след инвестицията. Второто условие е, че създаденият производствен капацитет от инвестиционния проект не трябва да превишава 5 % от съответния пазар. Според точка 24 от Рамката от 2002 г. съответните държави членки носят тежестта за доказване на изпълнението на тези условия. В настоящия случай испанските органи не предоставиха информация, която да даде възможност на Комисията да провери дали всяко от тези две допълнителни условия е било изпълнено.
(143)
Въпреки това, въз основа на прогнози за пазарните проценти, предоставени от Habidite през ноември 2008 г. за целите на получаването на регионална помощ през 2008 г. (вж.съображение (87)), дружеството е определило своя собствен дял от целия испански пазар на строителство на къщи (свободен пазар с включен сегмент на социално настаняване) на [0,1-1,0] % през 2011 г., т.е. след добавянето на новия производствен капацитет посредством разглеждания инвестиционен проект, като очакванията са били за повишение до [0,5-1,5] % от 2012 г. нататък. Ако се разглежда само баският пазар, делът на Habidite през 2011 г. на свободния сегмент от строителния пазар би бил [0,1-1,0] % с очакване за покачване до [2,0-3,0] % от 2014 г. нататък.
(144)
Предвид тези изчисления, които не се поставят под съмнение от никоя друга информация на разположение на Комисията, може да се допусне, че през декември 2006 г. Habidite не би превишило таваните за пазарен дял и капацитет, определени в точка 24 от Рамката за 2002 г. по отношение на инвестицията, подпомогната с договора за земята.
(145)
В заключение условията за съвместимост според Рамката от 2002 г. също биха били удовлетворени за частта от помощта, свързана с договора за земята, която не превишава разрешения размер от максимум 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, не би била съвместима с Договора, тъй като не би изпълнила условията за съвместимост според Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г.
(146)
Тъй като помощта не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, тези заключения относно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, са достатъчни за целите на настоящото решение.
(147)
Комисията обръща внимание на компетентните испански органи върху факта, че включената в договора за земята помощ трябва да бъде взета предвид при разглеждането на съответствието с правилата за кумулиране на помощта с оглед на регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия проект. Това е необходимо също така, като се има предвид, че както помощта по договора за земята, така и регионалната помощ за 2008 г. обхващат допустими разходи за закупуването и адаптирането на същия парцел земя. Отбелязва се отново, че работите по този инвестиционен проект са започнали през май 2007 г., а заявлението за регионална помощ за 2008 г. е подадено през 2008 г.
(148)
Както е посочено в съображения (93)-(107), включената в договора за жилищата помощ понижава рисковете за първоначалната инвестиция, като обезпечава продажбата на значителна част от първоначалната продукция на новото предприятие, и също така предоставя предимство на Habidite пред други конкуренти, тъй като Habidite без публичен търг е получило договор за доставка на 1 500 жилища на публичните органи, които да се продават при полузащитен режим. Свързаната с договора за жилищата помощ е определена като печалбата, която Habidite би извлякло от закупуването на 1 500 къщи от Diputación и BIZKAILUR, а именно разликата между цената, на която последното би продало къщите, и собствените разходи на Habidite за производството на тези къщи.
(149)
Според Насоките от 1998 г. регионалната помощ е свързана с допустими разходи. Макар че е вярно, че точка 4.2 от тези Насоки не ограничава формите, в които може да бъде предоставена помощта, от точка 4.5 и от цялото съдържание на Насоките става ясно, че инвестиционната помощ трябва да подпомага допустими инвестиционни разходи. Според точка 4.5 от същите Насоки за целите на предоставянето на регионална помощ могат да се вземат предвид само разходи за закупуване на активи като земя, сгради и съоръжения/машини. Според точка 4.6 чрез регионална помощ могат да се подпомагат също така и други разходи като такива за придобиването на патенти, лицензи и ноу-хау.
(150)
Предвид характера ѝ обаче помощта, отпусната чрез договора за жилищата, не подпомага такива допустими разходи. Предназначението на тази помощ по-скоро е да намали текущите разходи за дейността на получателя на помощта. Според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. като общо правило оперативната помощ е забранена и само по изключения се допуска в региони, които са подпомагани по член 107, параграф а) от Договора. Проектът на Habidite обаче е трябвало да бъде осъществен в район, който е подпомагат по член 107, параграф 3, буква в), а не по член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
(151)
Следователно Комисията стига до заключението, че включената в договора за жилищата помощ отговаря на изискванията за оперативна помощ, която според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. не би била съвместима с Договора.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
С оглед на горната оценка в съображения (63)-(151) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, Комисията стига до заключението, че договорът за земята и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
В случая на договора за земята помощта се състои от два компонента:
а)
пропусната лихва за заем в общ размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е трябвало да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Тази пропусната лихва възлиза на НЕП в размер на 13,41 % от разходите за закупуване на земята, направени от BIZKAILUR въз основа член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено ползване на въпросния парцел земя, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(154)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която са щели да получат Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, което означава разликата между цената, на която последното е трябвало да продаде къщите съгласно условията на договора за жилищата, и разходите, направени от Habidite за строителството им.
(155)
Наличната информация не дава възможност за точно количествено определяне на размерите на помощта, включена в договорите за земята и жилищата. За целите на настоящото решение обаче количествено определяне на помощта не е необходимо: помощта не е била изплатена и, следователно, няма нужда да се възстановява.
(156)
Подчертава се също така, че договорите за земята и жилищата са свързани с незаконосъобразна помощ. Свързаната с двата договора помощ е предоставена на 15 декември 2006 г. в нарушение на предвиденото в Договора задължение за предварително уведомяване. С оглед на решението по делото на CELF/SIDE (56) последващото нотифициране на двата договора и констатацията за частична съвместимост на включената в договора за земята помощ до разрешения размер от 10,5 млн. EUR не отстраняват незаконосъобразния характер на помощта. Комисията изисква компетентните испански органи да понесат всички необходими правни последици от незаконосъобразния характер на помощта, включена в договорите за земята и жилищата.
(157)
Предоставената чрез договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Частта от предоставената по договора за земята помощ, която може да превишава този разрешен размер, не е съвместима с Договора.
(158)
Предоставената чрез договора за жилищата помощ представлява оперативна помощ, която не е съвместима с Договора в своята цялост според точка 4.15 от Насоките от 1998 г.
(159)
Констатациите в настоящото решение относно наличието на помощ в договора за земята са от значение за регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия инвестиционен проект. Отбелязва се, че работата по този инвестиционен проект е започнала през май 2007 г., което ще рече - преди подаването на заявление за регионална помощ за 2008 г.
(160)
Получателите на помощта, предоставена чрез договорите за земята и жилищата, са Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, които са страни по договорите за земята и жилищата и са свързани по силата на член 3, параграф 2 и член 3, параграф 3, точка 3 от приложението към Препоръка на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (57),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Двата договора, нотифицирани от Кралство Испания на 15 април 2009 г. и сключени на 15 декември 2006 г. между Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A., от една страна, и Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, от друга страна, включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Включената в нотифицираните договори помощ е незаконосъобразна, тъй като е предоставена преди да бъде изпълнено задължението за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора.
Член 3
Свързаната с договора за земята помощ включва:
а)
пропуснатата лихва от Diputación и BIZKAILUR за безлихвен заем в размер на действителните разходи за закупуването на земята, който е трябвало да бъде погасен след гратисен период от четири години на четири равни годишни вноски от по 25 % всяка. НЕП на подобен безлихвен заем би бил 13,41 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за този проект въз основа на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите действителни разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на земята, която е трябвало да бъде закупена за този проект, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във втора част, член 1, точка iii) от договора за земята.
Член 4
Свързаната с договора за жилищата помощ се състои от печалбата, която биха получили Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A. по разглеждания договор. Тази печалба се определя като разликата между получената от Habidite цена от BIZKAILUR въз основа на член А, буква д) от посочения договор и собствените разходи на Habidite за построяването на 1 500-те къщи.
Член 5
Включената в договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, е несъвместима с Договора.
Член 6
Включената в договора за жилищата помощ не е съвместима с Договора съгласно точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ от 1998 г., тъй като представлява оперативна помощ.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 27 giugno 2012
relativa all’aiuto di Stato n. SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
[notificata con il numero C(2012) 4194]
(Il testo in lingua spagnola è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2013/198/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma (1),
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
vista la decisione con cui la Commissione ha deciso di avviare il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del trattato riguardo all’aiuto C 37/09 (ex n. 226/09) (2),
dopo avere invitato gli interessati a presentare osservazioni a norma dei suddetti articoli, e tenuto conto di tali osservazioni,
considerando quanto segue:
I. PROCEDIMENTO
(1)
In data 15 aprile 2009, le autorità spagnole hanno notificato, a fini della certezza del diritto, due accordi conclusi il 15 dicembre 2006 tra BIZKAILUR S.A. (in appresso “BIZKAILUR”) e la Diputación Foral di Vizkaia (in appresso “la Diputación”), da una parte, e le imprese private Habidite Technologies País Vasco S.A. (in appresso “Habidite”), Grupo Empresarial AFER S.L. (in appresso “il gruppo AFER”) e il gruppo Habidite, dall’altra parte.
(2)
In data 2 dicembre 2009 la Commissione ha avviato un procedimento di indagine formale ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’UE in relazione agli accordi notificati (in appresso “decisione di avviare il procedimento”) (3). La decisione di avviare il procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea il 12 marzo 2010 (4).
(3)
Le autorità spagnole non hanno presentato alcuna osservazione in merito alla decisione di avviare il procedimento. Habidite ha presentato le sue osservazioni in merito alla decisione di avviare il procedimento con lettera datata 9 aprile 2010. Tali osservazioni sono state trasmesse con lettera datata 15 aprile 2010 alle autorità spagnole, che hanno risposto con lettera del 12 maggio 2010. Nessuna altra terza parte ha presentato osservazioni in merito alla decisione di avviare il procedimento.
(4)
Il 6 settembre 2010 Habidite ha richiesto l’accesso ai documenti del fascicolo trasmesso dalle autorità spagnole conformemente al regolamento (CE) n. 1049/2001 (5). La Commissione ha consultato le autorità spagnole riguardo a questa richiesta il 10 settembre 2010. Le autorità spagnole hanno risposto in data 13 settembre che non avrebbero sollevato obiezioni riguardo al fatto di concedere ad Habidite l’accesso ai documenti richiesti. I documenti richiesti sono stati trasmessi ad Habidite il 7 ottobre 2010.
(5)
La Commissione ha richiesto informazioni supplementari alle autorità spagnole con lettere datate 28 giugno 2010, a cui le autorità spagnole hanno risposto il 26 luglio 2010, e 8 dicembre 2010, a cui le autorità spagnole hanno risposto il 14 gennaio 2011.
(6)
Habidite ha presentato osservazioni e informazioni supplementari con lettere del 27 luglio 2010, a cui le autorità spagnole hanno risposto il 3 novembre 2011, del 6 aprile 2011 (lettera protocollata in data 13 aprile 2011), a cui le autorità spagnole hanno risposto il 30 maggio 2011 (protocollata in data 6 giugno 2011) e del 7 luglio 2011. I servizi della Commissione si sono riuniti il 3 febbraio 2011 a Bruxelles con i rappresentanti di Habidite, su richiesta di quest’ultima.
II. CONTESTO
(7)
I due accordi oggetto della presente decisione sono stati conclusi il 15 dicembre 2006 tra BIZKAILUR e la Diputación, da una parte, e Habidite, il gruppo AFER e il gruppo Habidite dall’altra parte.
(8)
BIZKAILUR era una società interamente di proprietà della Diputación il cui scopo sociale era quello di acquistare e adattare terreni per la promozione di progetti di edilizia popolare e industriale nella provincia di Vizkaia. A partire dal giugno 2010, è stata operata la fusione di BIZKAILUR, insieme ad altre società pubbliche con un campo di attività simile, con l’attuale AZPIEGITURAK S.A.U., anch’essa interamente di proprietà della Diputación e che svolge attività di tipo analogo (6).
(9)
Habidite, insieme ad altre società collegate all’interno del gruppo Habidite, fa parte del gruppo AFER privato, la cui sede principale si trova a Ortuella, Vizkaia (7). Alla data della notifica, il gruppo AFER era composto da un totale di 13 società (8) attive nel campo dell’edilizia e nei settori adiacenti. Tutte le società appartenenti al gruppo AFER erano, all'epoca, per la maggior parte controllate da […] (9). Secondo la Diputación e Habidite, né Habidite né il gruppo AFER erano imprese in difficoltà ai sensi dei punti 9, 10 e 11 degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (10) (in appresso “gli orientamenti S&R”) al momento della conclusione degli accordi notificati.
(10)
Gli accordi notificati erano stati conclusi per fornire sostegno a un nuovo progetto di investimento che doveva essere realizzato da Habidite: la creazione di una fabbrica di moduli di costruzione (in appresso “la fabbrica Habidite”) ad Alonsotegi, una località situata nella zona amministrativa (comarca) Gran Bilbao. Nella data in cui sono stati conclusi gli accordi notificati, la comarca Gran Bilbao era considerata una regione assistita ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera c) del trattato (11). La fabbrica Habidite doveva creare 1 100 nuovi posti di lavoro in questa regione assistita.
(11)
La nuova fabbrica doveva produrre i cosiddetti “moduli Habidite”, ossia moduli di costruzione prefabbricati da utilizzare nel montaggio diretto di abitazioni/edifici. I moduli Habidite dovevano essere fabbricati utilizzando una tecnologia di catena di montaggio simile a quella utilizzata nell’industria automobilistica e, in seguito, essere trasportati e montati direttamente nella loro futura ubicazione. Il prodotto era considerato innovativo, non solo a causa dell’esclusiva tecnologia di produzione utilizzata, ma anche per il risparmio di tempo e risorse ottenuto nel montaggio del prodotto finale (edifici e abitazioni) e per l’utilizzo di materiali che consentivano di risparmiare energia. L’impresa aveva presentato varie richieste di brevetti in relazione a questo prodotto (12).
(12)
Secondo le informazioni fornite dalla Diputación, al momento della firma dei due accordi notificati i costi di questo progetto di investimento ad Alonsotegi erano stati stimati in 55 Mio EUR, nel modo seguente:
Terreni
4,8 Mio EUR
Costruzioni industriali
22,5 Mio EUR
Adattamento dei terreni (urbanización)
4,04 Mio EUR
Impianti
24,0 Mio EUR
Totale
55,34 Mio EUR
(13)
La produzione annua della futura fabbrica Habidite era stata stimata in 3 500 abitazioni durante i primi anni di funzionamento e in 4 500 abitazioni al raggiungimento della piena capacità produttiva.
(14)
Per comprendere il contesto in cui sono stati conclusi gli accordi notificati il 15 dicembre 2006, è necessario descrivere brevemente il quadro giuridico applicabile alla concessione di alloggi di edilizia popolare nel País Vasco (in appresso “Paesi Baschi”).
(15)
I prezzi medi del mercato immobiliare in questa comunità autonoma erano più elevati rispetto al resto della Spagna prima dell’inizio della crisi nel 2008 e hanno continuato a essere più alti fino alla data della presente decisione. Le autorità dei Paesi Baschi cercano di garantire il diritto all’alloggio per i cittadini più svantaggiati offrendo alloggi popolari a regime protetto (viviendas protegidas) e a regime semiprotetto (viviendas tasadas). Di seguito viene fornita la spiegazione della natura di entrambe le categorie di alloggi.
(16)
La Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo (13) (in appresso, “legge sull’autonomia regionale 2/2006”) stabiliva che:
a)
il 40 % del territorio urbano edificabile per uso residenziale deve essere destinato ad alloggi a regime protetto (viviendas protegidas) e semiprotetto (viviendas tasadas), in ragione del 20 % per ciascuna regione (articolo 80, paragrafo 2, della legge sull’autonomia regionale 2/2006);
b)
il 55 % del terreno extraurbano edificabile preferibilmente a scopo residenziale deve essere riservato ad alloggi a regime protetto (viviendas protegidas) e il 20 % ad alloggi a regime semiprotetto (viviendas tasadas) (articolo 80, paragrafo 3, della legge sull’autonomia regionale 2/2006).
(17)
Gli alloggi a regime ufficiale semiprotetto (viviendas protegidas) rientrano in una categoria intermedia tra gli alloggi a regime protetto e quelli venduti liberamente sul mercato. I prezzi degli alloggi a regime semiprotetto (viviendas tasadas) sono limitati dalla legge sull’autonomia regionale 2/2006 fino a un massimo di 1,7 volte i prezzi massimi degli alloggi a regime protetto. I prezzi massimi di questi ultimi nella provincia di Vizkaya sono stati stabiliti ai sensi di un’ordinanza del 1 agosto 2004 del dipartimento dell’edilizia abitativa e affari sociali (14), che fissava un prezzo regolato iniziale indicizzato su base annuale in base all’indice dei prezzi al consumo (ĺndice de Precios al Consumo, IPC) determinato dall’Istituto nazionale di statistica spagnolo (Instituto Nacional de Estadística).
(18)
Secondo la Diputación, nel 2006, quando sono stati conclusi gli accordi notificati, i prezzi massimi risultanti applicabili agli alloggi a regime protetto (viviendas protegidas) erano i seguenti:
-
1 351,86 EUR/m2 per i comuni elencati nell’allegato I dell’ordinanza del 1o agosto 2004;
-
1 307,94 EUR/m2 per i comuni elencati nell’allegato II dell’ordinanza del 1o agosto 2004;
-
1 181,54 EUR/m2 per i rimanenti comuni;
-
472,40 EUR/m2 per i locali annessi (garage/ripostiglio, ecc.).
I prezzi delle viviendas tasadas erano limitati a un importo massimo di 1,7 volte i prezzi summenzionati.
(19)
La Diputación afferma che, durante la conclusione degli accordi notificati con Habidite, BIZKAILUR agiva ai sensi della Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local (legge 7/1985) (15), che conferisce ai comuni l’autorità per gestire autonomamente le questioni di carattere locale, inclusa l’offerta di alloggi popolari (articolo 25). In base all’articolo 109, paragrafo 2, del Real Decreto 1372/1986 (decreto reale 1372/1986) e dell’articolo 79 della legge 7/1985 (nella sua versione consolidata), i comuni dovevano trasferire a BIZKAILUR, gratuitamente o a titolo oneroso, gli attivi necessari per realizzare gli obiettivi in materia di edilizia popolare. Al momento della conclusione degli accordi notificati (il 15 dicembre 2006), tali obiettivi erano definiti in un piano adottato dalla Diputación nel 2004 per l’offerta di alloggi popolari nella provincia di Vizkaia durante il periodo 2004-2007: il Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (in appresso “il piano Foral”). Secondo la Diputación, il piano Foral prevedeva la fornitura, da parte di BIZKAILUR, di un totale di 3 000 alloggi a regime protetto durante il periodo 2004-2007.
(20)
Ai sensi del primo accordo, denominato “misura 1” nella decisione di avviare la procedura e in appresso “accordo sui terreni”(Convenio sobre suelos), la Diputación e BIZKAILUR si sono impegnate affinché quest’ultima provvedesse all’acquisto e all’adattamento per uso industriale di una superficie di 101 430 m2 (81 600 m2 per gli stabilimenti industriali della società, 5 300 m2 per gli uffici e 14 300 m2 per altri usi industriali) nella zona industriale di Montealegre nel comune di Alonsotegi, entro un massimo di 24 mesi a partire dalla data della firma dell’accordo (parte seconda, articolo 1, lettera ii, dell’accordo). BIZKAILUR avrebbe dovuto trasferire ad Habidite la proprietà del terreno adattato entro 12 mesi a partire dalla data della firma dell’accordo (parte seconda, articolo 1, punto iii) dell’accordo), "senza imposte, spese o contributi", per un prezzo equivalente "al costo effettivo sostenuto da Bizkailur per l’acquisto" (parte seconda, articolo 1, lettera vi) dell’accordo). Tale prezzo avrebbe dovuto essere pagato da Habidite entro sette anni a partire dalla data della formalizzazione dell’accordo di cessione della proprietà, in quattro rate uguali, ciascuna di un importo pari al 25 %, da versare al termine del quarto, quinto, sesto e settimo anno (parte seconda, articolo 1, punto vii) dell’accordo).
(21)
Ai sensi del secondo accordo, definito “misura 2” nella decisione di avviare il procedimento e, in appresso, “accordo sugli alloggi” (Convenio sobre viviendas), la Diputación, direttamente o tramite BIZKAILUR, avrebbe dovuto acquistare da Habidite un totale di 1 500 alloggi, di cui 750 di superficie inferiore a 75 m2. La Diputación o BIZKAILUR avrebbero dovuto ordinare 1 500 alloggi tra il maggio 2007 e la fine del giugno 2010, per potere provvedere alla consegna di un totale di 1 500 alloggi nel maggio 2011.
(22)
Le abitazioni oggetto dell’accordo dovevano essere costruite su terreni messi a disposizione di Habidite da BIZKAILUR e, in seguito, essere vendute come alloggi a regime semiprotetto (viviendas tasadas), direttamente dalla Diputación o da BIZKAILUR, oppure dalla stessa Habidite, rispettando le disposizioni in materia di prezzi massimi applicabili (cfr. i punti da (14) - (19)). Se a vendere gli alloggi oggetto dell’accordo fossero state la Diputación o BIZKAILUR, Habidite non avrebbe acquisito la proprietà del terreno su cui erano state costruite le abitazioni. In tali casi, il compito di Habidite si sarebbe limitato esclusivamente alla costruzione delle case.
(23)
L’accordo disponeva inoltre che, in via eccezionale, per alcune delle abitazioni contemplate dall’accordo, Habidite o il gruppo Afer potessero agire in qualità di promotori (articolo A, lettera f), dell’accordo sugli alloggi). In questi casi eccezionali, Habidite o Afer avrebbero ricevuto, in primo luogo, la proprietà del terreno necessario per la costruzione delle case, per poi realizzare, in seguito, i lavori di costruzione e, per ultimo, incaricarsi di vendere le abitazioni come alloggi a regime semiprotetto (viviendas tasadas). In questi casi, Habidite o Afer avrebbero percepito solo il prezzo stipulato per le abitazioni, come indicato al punto (24), mentre la parte del prezzo corrispondente al terreno sarebbe stata trasferita alla Diputación e/o a BIZKAILUR.
(24)
Secondo l’articolo A, lettera e) dell’accordo sugli alloggi, il prezzo ottenuto da Habidite per i 1 500 alloggi era il seguente:
a)
abitazioni di oltre 75 m2 di superficie utile: l’83 % del prezzo ottenuto da BIZKAILUR, oltre al 100 % del prezzo ottenuto per le parti annesse (garage, ripostiglio);
b)
abitazioni con superficie utile inferiore a 75 m2: l’83,30 % del prezzo ottenuto da BIZKAILUR, oltre al 100 % del prezzo ottenuto per le parti annesse (garage, ripostiglio, ecc.).
(25)
In tal modo, BIZKAILUR avrebbe conservato rispettivamente il rimanente 17 % o 16,70 % del prezzo ottenuto per le abitazioni (a eccezione delle parti annesse, ossia garage, ripostiglio ecc., il cui prezzo di vendita totale sarebbe stato per Habidite).
(26)
In un esempio fornito dalla Diputación, per un’abitazione di 75 m2 venduta come alloggio a regime semiprotetto nel 2006, Habidite avrebbe ottenuto: 143 060,58 EUR (83 % di 75 m2 × 1 351 EUR × 1,7), oltre a 28 107,6 EUR per le parti annesse (100 % di 35 m2 × 472,4 EUR), del prezzo totale di 200 459,5 EUR al quale BIZKAILUR avrebbe venduto l’alloggio a regime semiprotetto (viviendas tasadas).
(27)
Secondo l’articolo A, lettera g) dell’accordo sugli alloggi, in via eccezionale, la Diputación o BIZKAILUR avrebbero potuto vendere a prezzo di mercato una parte dei 1 500 alloggi oggetto dell’accordo stipulato con Habidite. In tal caso quest’ultima avrebbe ottenuto le stesse percentuali del prezzo di vendita di cui all’articolo A, lettera e) e menzionate in precedenza al punto (24).
(28)
La Diputación e BIZKAILUR non avevano indetto una gara d’appalto pubblica prima di concludere l’accordo sugli alloggi con Habidite.
(29)
Il progetto Habidite alla fine è stato abbandonato de facto. Secondo la Diputación, il motivo principale è stato il fatto che BIZKAILUR avrebbe sostenuto costi superiori a quelli inizialmente previsti per via dell’acquisizione e dell’adattamento per uso industriale dei terreni sui quali sarebbe stata installata l’azienda Habidite.
(30)
La Diputación ha comunicato (16) che, tra il maggio 2007 e l’aprile 2008, BIZKAILUR aveva acquistato 205 487,73 m2 di terreno per questo progetto, per il quale aveva pagato un totale di 4,7 Mio EUR. Secondo la Diputación, era necessario acquisire altri 95 000 m2 per un costo aggiuntivo stimato in circa 2,6 Mio EUR. Per quanto riguarda i costi di adattamento del terreno per uso industriale, nel marzo 2009, tali costi erano stati stimati a 28,5 Mio EUR.
(31)
La proprietà del terreno già acquistato da BIZKAILUR per questo progetto non era stata ceduta ad Habidite.
III. LA DECISIONE DI AVVIARE IL PROCEDIMENTO
(32)
Nella decisione di avviare il procedimento del 2 dicembre 2009 (17), la Commissione aveva ritenuto che l’accordo sui terreni e l’accordo sugli alloggi sembravano contenere aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. Inoltre, gli aiuti non sembravano compatibili con il trattato sulla base di nessuna delle norme relative agli aiuti di Stato.
(33)
Per quanto riguarda l’accordo sui terreni, la Commissione ha concluso, in via preliminare, che le condizioni fissate per il rimborso da parte del beneficiario delle spese per l’acquisto e l’adattamento del terreno erano simili a un prestito senza interessi e conferivano, pertanto, ad Habidite un vantaggio che non avrebbe potuto ottenere sul mercato.
(34)
Relativamente all’accordo sugli alloggi, la decisione di avviare il procedimento osservava che il prezzo che avrebbe dovuto pagare BIZKAILUR per le 1 500 abitazioni non sembrava un normale prezzo di mercato, dato che il beneficiario aveva calcolato nel proprio piano economico che il prezzo medio ottenuto da BIZKAILUR sarebbe stato di 2 012,19 EUR/m2, mentre il prezzo medio stimato che si sarebbe potuto ottenere sul mercato sarebbe stato pari a 1 762,6 EUR/m2.
(35)
La Commissione ha osservato inoltre una serie di indizi dell’esistenza di un vantaggio a favore di Habidite alla luce della sentenza del Tribunale relativa alla causa P&O Ferries (18): a) l’accordo sugli alloggi non era stato concluso in seguito a una procedura di gara d’appalto pubblica; b) la Diputación Foral di Vizkaia e BIZKAILUR non avevano né sostenuto né dimostrato la necessità di fornire alloggi di edilizia popolare; e c) l’accordo sugli alloggi contemplava la possibilità che una parte delle 1 500 abitazioni acquistate da Habidite fosse venduta sul mercato. La Commissione ha osservato, inoltre, che l’acquisto di una parte significativa della produzione della nuova fabbrica durante i primi anni del suo funzionamento aveva ridotto i rischi associati di norma a un nuovo progetto di investimento. Riguardo al criterio di utilizzo delle risorse statali e di imputabilità allo Stato, la decisione sottolineava, in relazione al possibile aiuto incluso in entrambi gli accordi, che BIZKAILUR è una società interamente di proprietà delle autorità pubbliche e da esse controllata e svolge compiti che le vengono affidati dallo Stato. Riguardo alla questione della selettività, è stato osservato che gli accordi erano chiaramente a beneficio esclusivo di Habidite e del gruppo Afer. Per quanto concerne la distorsione della concorrenza e gli effetti sugli scambi commerciali a livello di Unione, è stato sottolineato che Habidite operava nel settore delle costruzioni, in cui la concorrenza è molto forte e un aiuto a un’impresa potrebbe danneggiare le imprese degli altri Stati membri.
(36)
Nella decisione di avviare il procedimento erano stati sollevati dubbi riguardo alla compatibilità dell’aiuto potenzialmente incluso negli accordi notificati con il trattato sulla base dei criteri di compatibilità stabiliti negli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (19), con il regolamento (CE) n 800/2008 della Commissione, del 6 agosto 2008, che dichiara alcune categorie di aiuti compatibili con il mercato comune in applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato (20) e con il quadro temporale applicabile alle misure di aiuto di Stato per facilitare l’accesso al finanziamento nell’attuale contesto di crisi economica e finanziaria (21).
IV. OSSERVAZIONI RICEVUTE DALLE AUTORITÀ SPAGNOLE
(37)
Le autorità spagnole non hanno presentato osservazioni sulla decisione di avviare il procedimento (cfr. il punto (3)), tuttavia hanno fornito informazioni aggiuntive in risposta alle richieste della Commissione in seguito alla decisione di avviare il procedimento e hanno risposto inoltre ad alcune delle argomentazioni sollevate da Habidite. Tali risposte e le informazioni aggiuntive sono sintetizzate nei punti da (48) - (54).
V. OSSERVAZIONI RICEVUTE DA TERZI
(38)
Come indicato nei punti (3) e (6), in data 9 aprile 2010, Habidite aveva formulato osservazioni in merito alla decisione di avviare il procedimento e inviato informazioni aggiuntive e commenti il 27 luglio 2010, il 6 aprile 2011 e il 7 luglio 2011. In tali invii, Habidite, da un lato, aveva comunicato alcuni antefatti pertinenti non noti alla Commissione al momento dell’adozione della decisione di avviare il procedimento, e d’altro lato, aveva presentato argomentazioni per contestare l’esistenza di un aiuto negli accordi notificati. Tali argomentazioni e gli antefatti aggiuntivi presentati da Habidite sono sintetizzati nei punti da (39) - (47).
(39)
In primo luogo, Habidite ha affermato che era stato concluso un terzo accordo nella stessa data degli accordi sui terreni e sugli alloggi (15 dicembre 2006). Con questo terzo accordo (in appresso “accordo relativo ad aiuti a favore della formazione”), la Diputación si era impegnata a fornire ad Habidite un aiuto a favore della formazione dei 1 100 nuovi assunti presso l’impresa Habidite. In particolare, la Diputación si era impegnata a coprire i costi di formazione dei 1 100 lavoratori, mentre Habidite, dal canto suo, si era impegnata a mantenere i 1 100 nuovi posti di lavoro per almeno 5 anni. Anche l’accordo sugli aiuti a favore della formazione è stato sospeso de facto a causa del fallimento del progetto Habidite (cfr. i punti da (29) - (31)).
(40)
In secondo luogo, Habidite ha fornito la documentazione indicante che al progetto Habidite era stato concesso, per decisione del governo basco del 30 dicembre 2008, un aiuto a finalità regionale per un importo totale di 6 Mio EUR, in applicazione del regime di aiuto a finalità regionale XR 175/2007, beneficiario di un’esenzione per categorie (22).
(41)
In terzo luogo, Habidite ha affermato che, in seguito alla sospensione del progetto Habidite, aveva iniziato ad avviare, mediante le lettere del 6 febbraio e del 17 settembre 2009, un procedimento contenzioso amministrativo per la mancata osservanza da parte della Diputación e di Bizkailur degli obblighi assunti ai sensi dei tre accordi. Habidite ha inoltre affermato l’intenzione di portare avanti il caso dinanzi ai tribunali spagnoli competenti.
(42)
Habidite sostiene che gli accordi sui terreni e sugli alloggi non soddisfano i criteri cumulativi necessari affinché si configuri l’esistenza di un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(43)
Per quanto riguarda gli elementi insiti nel concetto di aiuto di Stato diversi dall’elemento di vantaggio, Habidite ha presentato le argomentazioni seguenti, che sono comuni a entrambi gli accordi notificati.
a)
Nessuno dei due accordi presuppone un trasferimento di risorse dello Stato, poiché entrambi fanno riferimento a transazioni realizzate alle condizioni di mercato, non implicano una perdita di risorse pubbliche (conformemente alla sentenza del Tribunale nella causa PreussenElektra (23)).
b)
Il fatto che l’accordo sugli alloggi non sia stato concluso a seguito di una gara d’appalto pubblica non significa che sia stato soddisfatto il criterio di selettività. Ai sensi del Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) e dell’articolo 31 della direttiva 2004/18/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 31 marzo 2004, relativa al coordinamento delle procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di lavori, di forniture e di servizi. (25), tali accordi possono essere conclusi anche direttamente, ossia, senza gara di appalto pubblica, se giustificati dalla natura tecnica del progetto o dalla protezione dei diritti di esclusività.
c)
Il carattere unico dei moduli prefabbricati di Habidite, in termini di caratteristiche del prodotto e tecnologia di montaggio, esclude la possibilità di distorsione della concorrenza o di conseguenze per gli scambi commerciali tra gli Stati membri. Nelle cause N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman e N-04059 TDR Capital/Agelco, l’autorità spagnola per la concorrenza ha definito i mercati di riferimento come mercati di "fabbricazione, vendita e locazione di costruzioni modulari". Secondo questa definizione, il carattere unico dei moduli di Habidite implica che quest’ultima non abbia concorrenti diretti che possano risultare danneggiati dagli accordi. Inoltre, nella decisione della Commissione relativa alla causa M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26), è stato stabilito che il mercato delle costruzioni modulari è locale o regionale, a causa dei costi di trasporto che non rendono redditizia la concorrenza sulle larghe distanze. In ogni modo, i prezzi di Habidite erano molto competitivi, date le caratteristiche tecnologiche del prodotto.
(44)
Habidite ha inoltre presentato argomentazioni dettagliate specifiche per contestare il fatto che uno qualsiasi dei due accordi notificati le avrebbe conferito un vantaggio.
(45)
Per quanto riguarda l'accordo sugli alloggi, Habidite sostiene, essenzialmente, che non avrebbe potuto ottenere alcun vantaggio poiché i prezzi di vendita stipulati non erano superiori ma piuttosto inferiori, in realtà, ai livelli di mercato. In particolare:
a)
i prezzi che Habidite avrebbe ottenuto per le abitazioni ai sensi dell’accordo sugli alloggi erano, per definizione, inferiori ai livelli del mercato, tenendo conto che BIZKAILUR avrebbe venduto gli alloggi a livelli di prezzo regolati inferiori a quelli di mercato stabiliti per legge per gli alloggi a regime semiprotetto (viviendas tasadas) (cfr. i punti da (14) - (19));
b)
il prezzo medio di 2 010,19 EUR/m2 che BIZKAILUR avrebbe ottenuto per le case costruite da Habidite era paragonabile ai prezzi medi che BIZKAILUR pagava in quel momento conformemente ad accordi simili per la costruzione di alloggi a regime protetto e semiprotetto. Ad esempio, secondo Habidite, nel 2007 BIZKAILUR aveva pagato per la costruzione di alloggi popolari a Lemoiz 2 277 EUR/m2, a Ziérbana 1 964 EUR/m2 e ad Areatza 2 021 EUR/m2. Nel 2007, il prezzo medio delle abitazioni di 84 m2 vendute come alloggi a regime semiprotetto (viviendas tasadas) in quattro comuni di Vizkaia era di 1 808,69 EUR/m2 (27),
c)
In ogni caso, ai sensi dell’accordo sugli alloggi (cfr. i punti (24) e (25)), Habidite avrebbe ottenuto l’83 % e l’83,30 % (rispettivamente per le abitazioni di superficie maggiore e minore di 75 m2) del prezzo medio di 2 010,19 EUR/m2. A tale proposito, va osservato che nella decisione di avviare il procedimento veniva erroneamente indicata la cifra di 2 010,19 EUR/m2 quale prezzo che sarebbe stato ottenuto dalla stessa Habidite ai sensi dell’accordo in oggetto;
d)
il prezzo medio che avrebbe ottenuto BIZKAILUR per gli alloggi costruiti da Habidite era notevolmente inferiore ai livelli di prezzo degli alloggi equivalenti liberamente venduti sul mercato nella provincia. Nel 2007 il prezzo medio di mercato nella provincia di Vizkaia era di 2 921,9 EUR/m2 (28).
(46)
Per quanto riguarda l’accordo sui terreni, Habidite sostiene di non avere ricevuto alcun vantaggio poiché, in base alla sua interpretazione, avrebbe dovuto restituire a BIZKAILUR non solo i costi reali sostenuti per l’acquisto e l’adattamento del terreno come stipulato nell’accordo, ma anche i costi di finanziamento relativi a questa operazione.
(47)
Inoltre, Habidite contesta i costi stimati dalla Diputación per l’acquisto e l’adattamento del terreno. Secondo l’accordo sui terreni, BIZKAILUR doveva acquistare solo 101 403 m2 per questo progetto e non i 205 000 m2 indicati dalla Diputación. In aggiunta, i costi per l’adattamento di 254 785 m2 di terreno per uso industriale, che secondo la Diputación ammonterebbero a 28,5 Mio EUR, non sono corretti. Tali costi sembravano corrispondere in effetti ai costi sostenuti dalla Diputación per un altro progetto, nella fattispecie, la costruzione della tratta autostradale del Kadagua, Kastrexana-Arbuio-Sodupe. Habidite sostiene inoltre che il terreno acquistato per il progetto Habidite fosse stato utilizzato illegalmente per depositare rifiuti, come stabilito anche dalla sentenza n. 148/2010, del 1o settembre 2010 del Tribunale di prima istanza di Barakaldo.
VI. INFORMAZIONI AGGIUNTIVE E RISPOSTE RICEVUTE DALLE AUTORITÀ SPAGNOLE ALLE OSSERVAZIONI DI HABIDITE
(48)
In risposta alle domande della Commissione, la Diputación ha confermato che il progetto Habidite era stato sospeso e che non erano stati rispettati gli obblighi contrattuali assunti nei confronti di Habidite ai sensi degli accordi sui terreni e sugli alloggi.
(49)
Per quanto riguarda l'accordo relativo agli aiuti a favore della formazione (si veda il punto (39)), la Diputación sottolinea che il suo impegno volto a erogare un aiuto alla formazione a beneficio dei 1 100 lavoratori della società Habidite era subordinato, ai sensi dell’articolo 10 dell’accordo, alla conformità con la normativa pertinente, che includeva, pertanto, implicitamente una eventuale notifica alla Commissione o una dichiarazione di conformità alle norme applicabili in materia di aiuti di Stato. La Diputación ha confermato che l’aiuto a favore della formazione summenzionato non è stato concesso.
(50)
Quando sono state chieste informazioni alla Diputación sulla relazione tra gli accordi notificati e gli aiuti a finalità regionale concessi nel 2008 dal governo basco e se entrambe le serie di misure si riferissero allo stesso progetto di investimento, quest’ultima non ha escluso che il progetto di investimento pubblico potesse essere lo stesso, tuttavia ha osservato che questo non significava necessariamente che i costi di investimento ammissibili tenuti in considerazione dal governo basco nel 2008 per l’aiuto di 6 Mio EUR fossero gli stessi costi ammissibili del progetto così come si presentava nel 2006, quando sono stati firmati gli accordi notificati. A tale proposito, la Diputación fa riferimento alle informazioni fornite dal governo basco e da Habidite.
(51)
Per quanto riguarda il rimborso dovuto da Habidite ai sensi dell’accordo sui terreni e, in particolare, all’argomentazione di Habidite che affermava di avere inteso che i suoi obblighi di rimborso includessero i costi di finanziamento correlati all’acquisizione e all’adattamento del terreno, la Diputación fa riferimento al testo letterale dell’accordo sui terreni il cui articolo 1, punto vi) dispone che: "il prezzo che dovrà pagare [Habidite] sarà equivalente al costo effettivo sostenuto da BIZKAILUR S.A. […] per l’acquisizione dei terreni definiti in […]".
(52)
Infine, in base alle informazioni disponibili per la Diputación, quando sono stati conclusi i due accordi notificati né Habidite né il gruppo Afer erano da considerarsi imprese in crisi ai sensi dei punti 9, 10 e 11 degli orientamenti S&R.
(53)
Dal canto suo, il governo basco ha fornito le informazioni sull’aiuto a finalità regionale di 6 Mio EUR concesso ad Habidite il 30 dicembre 2008, incluse le spese ammissibili di cui si è tenuto conto per la concessione di tale aiuto. Le categorie di spese ammissibili sono indicate nel dettaglio nella tabella riportata di seguito:
Investimento totale (Mio EUR)
90,42
Spese di R&S
13,71
Spese ammissibili, di cui:
76,71
IT
2,85
Terreno
5,5
Edifici
34,76
Attrezzature tecniche
19,14
Macchinari
11,94
Altre installazioni
0,737
Strumenti IT
0,965
Terreno ed edifici in eccesso
3,9
Spese ammissibili totali
72,8
Aiuto concesso
6
(54)
Questo aiuto non è stato corrisposto. Conformemente al punto 65 degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (29), il 19 febbraio 2009 le autorità spagnole hanno presentato alla Commissione la scheda informativa relativa all’aiuto concesso per progetti di investimento di grandi dimensioni non notificabili ai sensi di un programma di aiuti a finalità regionale (30).
VII. VALUTAZIONE
(55)
La presente decisione non riguarda: a) l’accordo relativo agli aiuti a favore della formazione concluso dalla Diputación e Habidite il 15 dicembre 2006 e b) l’aiuto a finalità regionale di 6 Mio EUR concesso al grupo Habidite dal governo basco il 30 dicembre 2008, per le ragioni esposte di seguito.
(56)
Riguardo all’accordo relativo agli aiuti a favore della formazione stipulato dalla Diputación e Habidite nella stessa data degli accordi notificati (cfr. i punti (39) e (49)), la Commissione osserva che questa misura non è stata notificata dalle autorità spagnole e non era inclusa nella decisione di avviare il procedimento. Secondo la prassi stabilita, un aiuto di Stato viene considerato concesso nel momento in cui esiste un impegno giuridicamente vincolante e incondizionato per il suo esborso (31). In base all’articolo 10 dell’accordo relativo all’aiuto alla formazione (cfr. il punto (49)), l’impegno di esborso dell’aiuto alla formazione è subordinato alla conformità alla normativa pertinente, incluse le norme dell’Unione in materia di aiuti di Stato. Da ciò si deduce che l’impegno di esborso dell’aiuto alla formazione stabilito in questo accordo non può essere considerato incondizionato al momento della conclusione dell’accordo. Inoltre, le autorità spagnole hanno confermato che l’aiuto alla formazione summenzionato non è stato concesso. In ogni modo, poiché il progetto Habidite ad Alonsotegi non si è concretizzato, è improbabile che tale aiuto venga concesso in futuro.
(57)
La presente decisione non riguarda nemmeno l’aiuto a finalità regionale di 6 Mio EUR concesso dal governo basco ad Habidite il 30 dicembre 2008 (cfr. i punti (40) e (50)). Tuttavia, occorre sottolineare che sia i due accordi notificati presi in esame nella presente decisione sia l’aiuto a finalità regionale concesso nel 2008 si riferiscono allo stesso progetto di investimento, ossia, la creazione di una fabbrica di moduli Habidite ad Alonsotegi. Quest’affermazione non è stata contestata in modo specifico né dal governo basco né dalla Diputación (cfr. il punto (50)).
(58)
Ai sensi del punto 66 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (32), le autorità spagnole devono assicurare l’adempimento delle disposizioni relative al cumulo di aiuti applicabili all’aiuto a finalità regionale concesso nel 2008.
(59)
Inoltre, occorre rammentare che, secondo le informazioni fornite dalla Diputación (cfr. il punto (30)), l’acquisto del terreno necessario per questo progetto di investimento era iniziato nel maggio 2007 e che, a tale scopo, erano state effettuate acquisizioni successive di lotti fino all’aprile 2008. Pertanto, l’esecuzione del progetto era iniziata già nel maggio 2007. Ai sensi del punto 38 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (33), al fine di garantire che l’aiuto a finalità regionale produca un effetto di incentivo sull’investimento, l’aiuto può essere concesso unicamente ai sensi dei regimi di aiuto qualora il beneficiario abbia presentato una domanda di aiuto e le autorità competenti abbiano confermato per iscritto, prima dell’inizio dei lavori relativi al progetto, che quest’ultimo soddisfa in principio le condizioni di ammissibilità stabilite nel regime.
(60)
Prima di valutare l’esistenza dell’aiuto e la sua compatibilità con il trattato, la Commissione deve determinare le norme statali applicabili in materia di aiuti di Stato ratione temporis.
(61)
Gli accordi sui terreni e sugli alloggi sono stati firmati il 15 dicembre 2006, tuttavia sono stati notificati alla Commissione per essere esaminati solo nell’aprile 2009. Come già indicato al punto (56), conformemente alla prassi stabilita (34), l’aiuto di Stato viene considerato concesso nel momento in cui esiste un impegno giuridicamente vincolante e incondizionato per il suo esborso. Nel caso dei due accordi notificati, tale impegno giuridicamente vincolante e incondizionato è stato preso in data 15 dicembre 2006, quando la Diputación e BIZKAILUR hanno firmato gli accordi summenzionati. Pertanto, qualsiasi aiuto incluso nei due accordi è illegale poiché è stato concesso violando l’obbligo di notifica stabilito nell’articolo 108, paragrafo 3, del trattato.
(62)
Conformemente alla giurisprudenza CELF/SIDE (35), qualsiasi notifica o dichiarazione successiva di compatibilità non elimina il carattere illegale degli aiuti concessi in violazione degli obblighi di notifica o di sospensione. Come indicato nella comunicazione della Commissione sulla determinazione delle norme applicabili alla valutazione degli aiuti di Stato illegali (36), le norme applicabili agli aiuti di Stato illegali sono quelle in vigore al momento della concessione dell’aiuto, ossia, nel presente caso, in vigore il 15 dicembre 2006. Tali principi sono confermati inoltre nei punti 63 e 105 degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (37). Pertanto, per la valutazione dell’esistenza dell’aiuto e della sua compatibilità, la Commissione si baserà sulle norme in materia di aiuti di Stato in vigore il 15 dicembre 2006, data della firma degli accordi notificati.
VII.1 Esistenza dell’aiuto
(63)
Al fine di determinare se le misure in questione implicano un aiuto di Stato, la Commissione deve valutare se soddisfano le condizioni cumulative stabilite nell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. Tale disposizione stabilisce che “[s]alvo deroghe contemplate dai trattati, sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza”. Tali criteri cumulativi sono presi in esame ai punti (64) (107) per ciascuno dei due accordi notificati.
VII.1.1 Misura 1: accordo sui terreni
(64)
Uno dei criteri per determinare se una misura implica un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato, è l’utilizzo di risorse statali, sia mediante l’esborso di tali risorse dello Stato sia come entrate non percepite dallo Stato. Inoltre, secondo una giurisprudenza consolidata (38), anche le risorse di imprese pubbliche o private su cui le autorità pubbliche possano esercitare un controllo, diretto o indiretto, sono considerate risorse statali, nella misura in cui tali risorse rimangono sotto il controllo pubblico e, pertanto, a disposizione delle autorità nazionali competenti. A tale proposito, la Commissione osserva quanto segue ai punti (65) e (66).
(65)
In primo luogo, l’accordo sui terreni è stato concluso congiuntamente dalla Diputación e da BIZKAILUR. L’accordo contiene varie indicazioni chiare del fatto che, nel quadro del presente accordo, BIZKAILUR agiva come “braccio” della Diputación. L’accordo sui terreni è stato firmato, per conto della Diputación e di BIZKAILUR, dal Diputado General (presidente) della Diputación. Il punto 2 del preambolo di questo accordo stabilisce che la Diputación, in qualità di proprietaria del 100 % di BIZKAILUR, include tra i suoi obiettivi di politica pubblica la promozione di progetti di investimento nuovi e innovativi, la creazione di posti di lavoro e l’agevolazione dell’accesso all’edilizia popolare da parte dei cittadini della provincia di Vizkaia. Il punto 5 del preambolo stabilisce che l’accordo viene concluso al fine di realizzare al meglio, direttamente o attraverso società pubbliche quali BIZKAILUR, gli obiettivi di política economica e sociale a cui si fa riferimento nel punto 2 del preambolo.
(66)
In secondo luogo, le risorse che doveva utilizzare BIZKAILUR per adempiere agli obblighi di acquisto di terreno e al suo conseguente adattamento per uso industriale allo scopo di creare la fabbrica Habidite ad Alonsotegi erano sotto il controllo della Diputación. A partire dal 1999, BIZKAILUR è stata al 100 % di proprietà della Diputación e soggetta a suo controllo (39). Erano presenti le seguenti indicazioni “organiche” e “strutturali” stabilite nella giurisprudenza Stardust Marine per determinare se le attività di BIZKAILUR nel quadro dell’accordo sui terreni fossero imputabili allo Stato (40):
a)
la Diputación definiva il raggio d’azione delle attività di BIZKAILUR nel quadro dell’accordo sui terreni;
b)
allo scopo del presente accordo, BIZKAILUR agiva espressamente a nome della Diputación;
c)
la natura specifica delle attività di BIZKAILUR, che miravano esclusivamente agli obiettivi della politica pubblica, indica che questa impresa non agiva normalmente come operatore competitivo alle condizioni di mercato.
(67)
Alla luce delle indicazioni esposte ai punti (65) e (66), viene tratta la conclusione che, nel caso dell’accordo sui terreni, risulta soddisfatto il criterio di utilizzo delle risorse statali e dell’imputabilità allo Stato.
(68)
La Commissione ha esaminato i termini e le condizioni per il rimborso del terreno che la Diputación e BIZKAILUR dovevano fornire per il progetto Habidite ad Alonsotegi, secondo quanto stabilito nella parte seconda, articolo 1, punti vi) e vii), dell’accordo sui terreni (cfr. anche il punto (20)) e su questa base, osserva quanto segue ai punti (69) - (83).
(69)
Ai sensi della parte seconda, articolo 1, punto vi), dell’accordo sui terreni, il prezzo che doveva pagare Habidite per l’acquisizione e l’adattamento del terreno per uso industriale da parte di BIZKAILUR era il "il costo effettivo sostenuto da BIZKAILUR […] per l’acquisto del terreno […]". Habidite ha sostenuto (cfr. il punto (46)) che, a suo avviso, in tali costi erano da considerarsi inclusi anche i costi di finanziamento. Ciononostante, questa interpretazione non può essere accettata. Il riferimento al “costo effettivo sostenuto per l’acquisto del terreno” è sufficientemente chiaro pertanto non richiede alcuna interpretazione aggiuntiva: include esclusivamente il prezzo effettivamente pagato da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno.
(70)
Di conseguenza, occorre concludere che, in primo luogo, tale affermazione esclude chiaramente i costi effettivi sostenuti da BIZKAILUR per l’adattamento del terreno a uso industriale.
(71)
In secondo luogo, le modalità di rimborso stipulate nella parte seconda, articolo 1, punto vii), dell’accordo sui terreni, ad esempio, una “dilazione di ammortamento” di quattro anni e il successivo rimborso frazionato in quattro rate annuali a ragione del 25 % del prezzo effettivamente pagato da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno, sono equivalenti, in pratica, a un prestito senza interessi. Non risulta possibile interpretare che nell’articolo 1, punto vii), dell’accordo sui terreni siano inclusi anche riferimenti alle spese di finanziamento di un prestito equivalente, ossia, gli interessi che un creditore di mercato avrebbe addebitato ad Habidite per un prestito simile. Effettivamente, è lecito nutrire dubbi sul fatto che un operatore privato in una situazione simile a quella di BIZKAILUR avrebbe accettato di non addebitare ad Habidite i costi di adattamento del terreno e, in aggiunta, pensare che avrebbe accettato una dilazione di ammortamento di quattro anni per il rimborso del prezzo del terreno acquistato, nonché un rimborso totale nell’arco di sette anni a partire dalla data di cessione della proprietà del terreno ad Habidite, senza addebitare alcun interesse per tale finanziamento.
(72)
Alla luce di quanto esposto ai punti (69) - (71), si deve concludere che, grazie all’accordo sui terreni, Habidite ha ottenuto un vantaggio che non avrebbe potuto ottenere in condizioni normali di mercato. Questo vantaggio consiste nei due elementi seguenti:
a)
gli interessi non percepiti su un prestito equivalente al totale dei costi sostenuti da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno conformemente all’accordo in questione, ossia, un prestito con una durata di sette anni, una dilazione di ammortamento di quattro anni e quattro rate uguali di rimborso annuale (ciascuna pari al 25 % dell’importo rimborsato); e
b)
i costi sostenuti da BIZKAILUR per l’adattamento a uso industriale del lotto di terreno di una superficie totale minima di 101 403 m2 necessaria per questo progetto, secondo quanto stabilito nell’articolo 1, punto ii) dell’accordo sui terreni (ossia, un minimo di 81 600 m2 per la fabbrica, 5 300 m2 per gli uffici e le parti annesse e 14 300 m2 per uso industriale).
(73)
Per quanto riguarda il primo elemento, ossia, gli interessi non percepiti in relazione al rimborso del prezzo dell’acquisto del terreno, la Commissione calcola che essi ammontino a un equivalente sovvenzione netto (ESN) del 13,2 1 % del prezzo pagato per l’acquisto del terreno da parte di BIZKAILUR. Questo ESN è stato calcolato così come indicato ai punti (74) - (77).
(74)
In una prima fase, il tasso di interesse applicabile a un prestito simile è stato determinato basandosi sul tasso di riferimento del 4,36 % applicabile in Spagna nel dicembre 2006, come indicato nella comunicazione della Commissione relativa ai tassi di riferimento (41).
(75)
In una seconda fase, in base alla comunicazione della Commissione relativa alla revisione del metodo di fissazione dei tassi di riferimento e di attualizzazione del 1997 (42) (in appresso, “la comunicazione della Commissione del 1997”), che era in vigore al momento della conclusione dell’accordo sui terreni, non è necessario aggiungere un’integrazione a questo tasso di riferimento allo scopo di riflettere il profilo di rischio di credito di Habidite. Ai sensi della comunicazione della Commissione del 1997, si considerava che i tassi di riferimento riflettessero il livello medio dei tassi di interesse applicati nei diversi Stati membri ai prestiti a medio e lungo termine (da cinque a dieci anni) coperti dalle abituali garanzie. Il regolamento (CE) n. 794/2004 della Commissione non ha modificato in modo specifico questo principio generale (43). In assenza di informazioni dirette sul rating del rischio di credito di Habidite o del gruppo Afer in quel momento, la Commissione ritiene che si può presumere che in quel momento Habidite fosse un’impresa normale con una copertura della garanzia normale. In effetti, sia la Diputación che Habidite concordano nel considerare che Habidite e il gruppo Afer all'epoca non erano imprese in difficoltà ai sensi dei punti 9, 10 e 11 degli orientamenti S&R (cfr. il punto (52)).
(76)
In una terza fase, l’equivalente sovvenzione lordo dell’aiuto incluso nell’accordo di rimborso è stato adottato al fine di tenere conto dell’imposta sul reddito delle società che avrebbe dovuto pagare il beneficiario, e che in quel momento, in Spagna, era pari al 35 %.
(77)
Conformemente agli elementi presenti nei punti (74) - (76), l’ESN risultante da questo prestito agevolato viene riportato nella tabella seguente:
Importo del prestito
100 %
Durata del prestito
7 anni
Periodo della dilazione di ammortamento per il rimborso
4 anni
Tasso di riferimento
4,36 %
Margine/integrazione
Tasso di interesse totale applicabile
4,36 %
Equivalente sovvenzione lordo dell’aiuto
20,33 %
Imposta sul reddito delle società
35 %
Equivalente sovvenzione netto (al netto delle imposte)
13,21 %
(78)
Inoltre, la Commissione osserva che il costo effettivo dell’acquisizione del terreno per questo progetto, che costituisce la base su cui dovrebbe essere applicato l’ESN al fine di determinare l’importo dell’aiuto, è oggetto di controversia tra le parti. Come è indicato al punto (30) sopra riportato, secondo quanto sostiene la Diputación, BIZKAILUR avrebbe pagato, fino al settembre 2009, 4,7 Mio EUR per l’acquisto di 205 000 m2 di terreno e stimava che occorressero altri 2,6 Mio EUR per acquistare i rimanenti 95 000 m2 necessari per la realizzazione di questo progetto. D’altro canto, Habidite afferma che BIZKAILUR non doveva acquistare una superficie così estesa per questo progetto, poiché l’accordo sui terreni prevedeva un totale di soli 101 403 m2 (cfr. il punto (47)).
(79)
Per quanto riguarda questa controversia, la Commissione osserva in primo luogo che secondo quanto specificamente stabilito dall’articolo 1, punto ii), dell’accordo sui terreni, la superficie destinata al progetto avrebbe dovuto essere “almeno” pari a 101 403 m2 in totale. In secondo luogo, la Commissione non può farsi un'idea precisa su questa questione sulla base delle informazioni fornite dalle parti nel corso del procedimento di indagine formale. Tuttavia, poiché l’aiuto incluso nell’accordo sui terreni non è stato concesso e non è necessario ordinarne il recupero, la questione del prezzo esatto che avrebbe dovuto essere rimborsato da Habidite per l’acquisto del terreno può essere lasciata aperta. Ai fini della presente decisione è sufficiente stabilire l’elemento di aiuto derivante dalle condizioni di rimborso stabilite nell’accordo sui terreni.
(80)
Questo elemento di aiuto è definito qui come il 13,21 % dei costi da rimborsare a BIZKAILUR per l’acquisto del terreno necessario per il progetto Habidite, ai sensi della parte seconda, articolo 1, punto ii) dell’accordo sui terreni. L’importo così determinato corrisponde agli interessi non percepiti da BIZKAILUR e che sarebbe stato applicato da un operatore di mercato, per un prestito della durata di 7 anni, con una dilazione di ammortamento di 4 anni e 4 rate di rimborso annuali uguali (ciascuna pari al 25 % della somma rimborsata). La base per il calcolo di questo elemento di aiuto è il costo effettivo che avrebbe dovuto essere sostenuto da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno, stabilito nella parte seconda, articolo 1, punto ii) dell’accordo sui terreni.
(81)
È necessario fare considerazioni analoghe in relazione all’altro elemento di aiuto citato nell’accordo sui terreni, ovvero i costi di adattamento del terreno ad uso industriale, i quali, in base all’accordo sui terreni non dovevano essere rimborsati a BIZKAILUR (cfr. in questo senso i punti (69) e (70)). A tale riguardo, le parti sono nuovamente in disaccordo sugli importi. Secondo la Diputación, nel marzo 2009 questi costi erano stimati a 28,5 Mio EUR (cfr. il punto (30)). Tuttavia, Habidite ritiene che questa stima sia gonfiata (cfr. il punto (47)), in parte perché BIZKAILUR ha acquistato più terreno di quando non fosse necessario ai sensi dell’accordo sui terreni per questo progetto e in parte perché ha utilizzato la parte di terreno già acquistata per il progetto per altri scopi, ad esempio i depositi di rifiuti.
(82)
Ancora una volta, dato che l’aiuto non è stato erogato e che non è necessario recuperarlo, ai fini della presente decisione è sufficiente definire questo elemento di aiuto nell’accordo sui terreni: esso consiste nei costi totali che BIZKAILUR avrebbe sostenuto per l’adattamento ad uso industriale del lotto di terreno per il progetto, ai sensi della parte seconda, articolo 1, punto iii) dell’accordo sui terreni, costi che, conformemente alla formulazione della parte seconda, articolo 1, punto vi) dell'accordo, non devono essere rimborsati da Habidite a BIZKAILUR.
(83)
La Commissione conclude inoltre che il vantaggio individuato ai punti (68) - (77), consistente nei due elementi descritti ai punti (80) e (82), deve essere considerato selettivo, in quanto sarebbe stato conferito, sulla base dell’accordo sui terreni a uno specifico beneficiario, ovvero Habidite e al gruppo AFER a cui appartiene.
(84)
Secondo quanto indicato al punto (43), Habidite sostiene che gli accordi notificati non falsano la concorrenza perché: (a) il mercato rilevante è limitato alla “produzione, vendita e noleggio di moduli prefabbricati” e (b) le caratteristiche esclusive dei moduli prefabbricati Habidite implicano che la società non ha concorrenti.
(85)
La Commissione non può accettare le argomentazioni formulate da Habidite. Anche se i moduli prefabbricati Habidite potrebbero essere considerati un prodotto unico a causa delle loro caratteristiche, nel caso attuale, il mercato del prodotto di riferimento deve essere definito in senso più ampio come il mercato della costruzione e della vendita di alloggi in generale, inclusi sia gli alloggi venduti sul libero mercato che quelli venduti nel segmento regolamentato del mercato (edilizia popolare).
(86)
Come afferma la stessa Habidite, i prezzi degli alloggi che dovrebbero essere venduti a BIZKAILUR possono essere confrontati con i prezzi degli alloggi venduti sul libero mercato o con quelli degli alloggi venduti a regime protetto o semiprotetto. Il fatto che BIZKAILUR abbia commissionato anche a fabbricanti diversi da Habidite altre case da vendere in regime semiprotetto dimostra che in quel momento vi erano altri costruttori che concorrevano effettivamente con Habidite nella fornitura di case a BIZKAILUR, da vendere in regime protetto o semiprotetto.
(87)
Inoltre, nel piano aziendale presentato al governo basco a sostegno della sua domanda di aiuto a finalità regionale 2008 (datato novembre 2008, a pag. 10-12), la stessa Habidite ha indicato di essere stata in concorrenza con costruttori di case tradizionali in vari mercati regionali della Spagna in cui intendeva vendere i suoi prodotti (compresi, in particolare, i Paesi Baschi, Navarra, Cantabria, La Rioja, Madrid e la Catalogna, ma anche in misura minore, altre comunidades autónomas spagnole). Essa calcolava che la sua quota complessiva risultante sul mercato spagnolo (libero mercato più progetti di edilizia popolare) sarebbe aumentata dallo 0,4 % nel 2011 all’1 % per il periodo 2012-2016. Ad esempio, per l’anno 2011 Habidite calcolava che il numero totale di abitazioni da vendere in tutto il mercato spagnolo sarebbe stato di circa 320 000 abitazioni, di cui, con una produzione di 1 403 case nel 2011, avrebbe coperto una quota del mercato pari allo 0,4 %. Per quanto riguarda il mercato dei Paesi Baschi in particolare, Habidite calcolava una quota del mercato dello 0,5 % nel 2011 e fino al 2,8 % a partire dal 2014, supponendo che la domanda totale di abitazioni in questa regione fosse di 8 000 case all’anno per il periodo 2011-2016.
(88)
In base alla giurisprudenza consolidata, si ritiene che l’aiuto distorsiona la concorrenza se rafforza la posizione finanziaria e le opportunità della società beneficiaria rispetto a quelle dei concorrenti che non ricevono alcun aiuto (44). Alla luce di questo principio e delle considerazioni riportate sopra, si deve concludere che l’aiuto concesso ad Habidite e al gruppo AFER attraverso l’accordo sui terreni avrebbe avuto effetti di distorsione sulla concorrenza, perché avrebbe consentito ad Habidite di ridurre i costi di investimento che vengono normalmente sostenuti dalla società stessa e di raggiungere in tal modo un margine concorrenziale rispetto ai concorrenti reali e potenziali.
(89)
Analogamente a quanto affermato ai punti (84) - (87), non è possibile accettare l’argomentazione di Habidite secondo cui il mercato geografico pertinente è solo locale o regionale per quanto riguarda, in particolare, le case prefabbricate, a causa dei costi associati al trasporto dei prefabbricati. Data la vicinanza geografica dei Paesi Baschi ad altri Stati membri e la loro prossimità al mare, i costi supplementari di trasporto non sarebbero probabilmente decisivi nell’eliminare i possibili concorrenti di Habidite in questa comunidad autónoma. Diversamente, i costi di trasporto potrebbero non rappresentare un ostacolo per Habidite al momento di concorrere alla costruzione di case negli Stati membri vicini.
(90)
Secondo la stessa giurisprudenza di cui al punto (88), quando l’aiuto di Stato rafforza la posizione finanziaria di una società rispetto ad altre società concorrenti negli scambi all’interno dell’Unione, è necessario considerare che queste ultime risultano ostacolate dall’aiuto. L’aiuto può essere di natura tale da influire sugli scambi all’interno dell’Unione anche se l’impresa beneficiaria non svolge attività transfrontaliere (45).
(91)
In base a quanto esposto ai punti (89) e (90), la Commissione conclude che è probabile che l’aiuto contenuto nell’accordo sui terreni influisca sugli scambi tra gli Stati membri.
VII.1.2 Misura 2: accordo sugli alloggi
(92)
Le considerazioni espresse ai punti (64) - (67), (84) - (88) e (89) - (90) sui criteri di utilizzo delle risorse statali e sull’imputabilità allo Stato, sulla distorsione della concorrenza e sugli effetti sugli scambi all’interno dell’Unione nella definizione di aiuto di Stato sono applicabili anche, mutatis mutandis, all’accordo sugli alloggi. Di conseguenza, ai punti (93) (96), verrà esaminato soltanto il criterio del vantaggio selettivo.
(93)
Secondo quanto spiegato al punto (45), Habidite sostiene che l’accordo sugli alloggi non le ha conferito alcun vantaggio, sostanzialmente in quanto i prezzi che BIZKAILUR avrebbe dovuto pagare per le 1 500 abitazioni che avrebbe dovuto costruire Habidite ai sensi di tale accordo erano effettivamente al di sotto dei livelli di mercato.
(94)
In particolare, Habidite sostiene innanzitutto che le 1 500 case che dovevano essere consegnate dalla società ai sensi del presente accordo sarebbero state vendute da BIZKAILUR nell’ambito del regime semiprotetto (come viviendas tasadas), a un prezzo massimo limitato dalla legislazione regionale in vigore a 1,7 volte il prezzo stabilito del decreto del governo basco del 1o agosto 2004, successivamente indicizzato in base all’Indice dei prezzi al consumo (IPC) stabilito dall’Istituto nazionale di statistica spagnolo (cfr. al riguardo i punti (17) e (18)). Il prezzo medio che avrebbe ottenuto BIZKAILUR in tal modo per le 1 500 case era di 2 010,19 EUR/m2, inferiore al prezzo medio di 2 921,9 EUR/m2 per le abitazioni vendute liberamente sul mercato nella provincia di Vizkaia nel 2007. Inoltre, Habidite avrebbe ottenuto soltanto l’83 % e l’83,30 % rispettivamente (nel caso delle 750 abitazioni inferiori a 75 m2) dei 2 010,19 EUR/m2 ricavati da BIZKAILUR dalla vendita di tali abitazioni nell’ambito del regime semiprotetto.
(95)
In secondo luogo, Habidite sostiene che il prezzo che avrebbe ottenuto da BIZKAILUR ai sensi dell’accordo sugli alloggi per le 1 500 case era paragonabile ai prezzi ottenuti da altre società di costruzione che avevano concluso accordi analoghi con BIZKAILUR in quel periodo (al punto (45) sono riportati alcuni esempi).
(96)
Infine, Habidite ha sostenuto anche che, ai sensi del decreto legislativo 78/1986 e dell’articolo 31 della direttiva 2004/18/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 31 marzo 2004 relativa agli appalti pubblici (46), tali accordi possono essere conclusi anche direttamente, ovvero in assenza di procedura di gara pubblica, qualora giustificato dalla natura tecnica del progetto o per proteggere i diritti di esclusiva.
(97)
Dopo avere valutato le informazioni e le argomentazioni fornite da Habidite, la Commissione formula le seguenti osservazioni ai punti (98) - (107).
(98)
In primo luogo, occorre osservare che le informazioni relative ai prezzi medi ottenuti da altre società di costruzioni che avevano stipulato accordi analoghi con BIZKAILUR sono basate esclusivamente sui dati pubblicati sulla stampa. La Commissione non ha ricevuto dalla Diputación informazioni dirette a questo riguardo: ad esempio, sotto forma di copie di accordi analoghi stipulati da BIZKAILUR con altre società di costruzioni. In ogni caso, le stime dei prezzi fornite sia da Habidite che dalla Diputación si riferiscono al periodo 2006-2007, mentre, secondo l’articolo A, lettera c) dell’accordo sugli alloggi e il piano economico di Habidite (pubblicato nel 2009), le 1 500 case sarebbero state consegnate a BIZKAILUR nel periodo 2009-2011.
(99)
Pur ammettendo che i prezzi che Habidite avrebbe ottenuto da BIZKAILUR per le 1 500 case in base a tale accordo fossero paragonabili a quelli ottenuti da altre società di costruzioni da BIZKAILUR sulla base di convenzioni analoghe e, in ogni caso, inferiori ai prezzi osservabili sul libero mercato per queste abitazioni, tale argomentazione non è sufficiente perché la Commissione possa concludere che Habidite non ha ottenuto un vantaggio da questo accordo. Come si osserva inoltre nella decisione di avviare il procedimento (47), il vantaggio derivato da Habidite da questo accordo consiste principalmente nel fatto che l’accordo ha garantito la vendita di una parte consistente della sua produzione iniziale, riducendo in tal modo notevolmente i rischi associati intrinsecamente a un nuovo progetto di investimento, che sono per definizione perfino superiori all’introduzione di un nuovo prodotto, quali erano i moduli Habidite.
(100)
È risaputo che la concorrenza sul mercato spagnolo dell’edilizia era a quell’epoca, e continua a essere, molto intensa. Il fatto che BIZKAILUR abbia commissionato 1 500 abitazioni ad Habidite dovrebbe conferire a quest’ultima un vantaggio non irrilevante rispetto ai suoi concorrenti, anche se si considerasse soltanto la domanda per la costruzione di alloggi destinati alla vendita in regime protetto e semiprotetto.
(101)
Il fatto che, come osserva la Diputación, in base al piano Foral (cfr. il punto (19)) si prevedeva che BIZKAILUR avrebbe offerto in totale 3 000 case da vendere in regime protetto durante il periodo 2004-2007 è una buona indicazione del fatto che il numero di abitazioni commissionate a Habidite non era per nulla insignificante. È certo che il piano Foral copre il periodo dal 2004 al 2007, mentre le 1 500 case commissionate a BIZKAILUR da Habidite dovevano essere consegnate nel periodo dal 2009 al 2011 (conformemente al piano aziendale della società nella versione resa pubblica nel 2009). Si tratta, tuttavia, di un’indicazione del numero totale di abitazioni che BIZKAILUR intendeva vendere in regime protetto nel momento in cui è stato concluso l’accordo sugli alloggi.
(102)
Questo elemento deve essere valutato alla luce della percentuale di case commissionate dalla Diputación e da BIZKAILUR rispetto alla produzione totale stimata di Habidite per il periodo rilevante. Secondo il piano aziendale reso pubblico nel 2009, Habidite ha stimato che nel 2009 la sua intera produzione di 433 case sarebbe stata acquistata esclusivamente da BIZKAILUR. Nel 2010, BIZKAILUR avrebbe acquistato 670 case, mentre la produzione totale di Habidite sarebbe stata di 1 113 case. Nel 2011, BIZKAILUR avrebbe acquistato 342 case, mentre la produzione totale di Habidite sarebbe stata di 3 151 case. Ciò è un'indicazione del fatto che, quando è stato concluso l’accordo sugli alloggi, Habidite stimava che la Diputación e BIZKAILUR avrebbero acquistato una quota considerevole della produzione nei primi due anni produttivi della fabbrica Habidite ad Alonsotegi (nel 2009 e 2010). Ciò supporta la conclusione che l’accordo sugli alloggi abbia ridotto notevolmente i rischi associati intrinsecamente a un nuovo progetto di investimento, in particolare al lancio di un nuovo prodotto sul mercato (i moduli Habidite).
(103)
Un’ulteriore indicazione del fatto che attraverso questo accordo Habidite sarebbe stata sollevata di una parte considerevole del rischio associato alla vendita del proprio prodotto sul mercato proviene dal piano aziendale di Habidite (datato novembre 2008), presentato allo scopo di ottenere l’aiuto a finalità regionale 2008. In tale piano, Habidite ha stimato che la domanda totale di abitazioni che avrebbero dovuto essere vendute sul mercato regolamentato nei Paesi Baschi per il periodo 2011-2016 era di circa 8 000 case all’anno. Il suddetto piano indica che Habidite intendeva vendere principalmente nel segmento regolamentato del mercato (edilizia popolare), sia nei Paesi Baschi che in altre regioni della Spagna. In particolare, nel 2011, Habidite prevedeva che avrebbe venduto complessivamente 289 abitazioni sul mercato regolamentato in Spagna, a partire da una produzione totale di 1 403 abitazioni nello stesso anno. Ciò indica che dopo la conclusione dell’accordo sugli alloggi (considerato che le 1 500 abitazioni ordinate dalla Diputación e da BIZKAILUR dovevano essere consegnate al più tardi nel maggio 2011), il numero di abitazioni che Habidite contava di vendere sul mercato regolamentato a partire dalla sua produzione annuale totale, ovvero 289 case su una produzione totale di 1 403 case, era molto inferiore al rapporto dei primi tre anni di funzionamento della fabbrica Habidite ad Alonsotegi, coperti dall’accordo sugli alloggi.
(104)
Un altro aspetto rilevante è la domanda reale di edilizia popolare nella provincia di Vizkaia, che è stata soddisfatta da BIZKAILUR attraverso l’accordo sugli alloggi. Né la Diputación né Habidite hanno prodotto prove specifiche relative alla domanda reale di alloggi sociali che sarebbe stata soddisfatta da BIZKAILUR attraverso l’accordo sugli alloggi stipulato con Habidite alle condizioni stabilite. Come già indicato al punto (98), le 1 500 case oggetto di tale accordo dovevano essere consegnate durante il periodo 2009-2011. Inoltre, la Diputación non ha sostenuto che l’accordo era stato stipulato allo scopo di fornire un servizio di interesse economico generale, quale quello degli alloggi sociali. Inoltre, va osservato che l’accordo sugli alloggi non è stato concluso in seguito a una procedura di gara d’appalto pubblica, mentre, in base alle informazioni fornite da Habidite in relazione ad accordi simili stipulati da BIZKAILUR con altre società di costruzioni, pare che BIZKAILUR avrebbe dovuto sottoporre un accordo di questo tipo a una procedura di gara d'appalto pubblica.
(105)
Da questo punto di vista, non è possibile accettare l’argomentazione di Habidite (cfr. il punto (96)) secondo cui la natura tecnica speciale di questo progetto consentiva la contrattazione diretta, senza una procedura di gara pubblica. In primo luogo, le disposizioni richiamate da Habidite non si riferiscono a situazioni come quella attuale, in cui la natura speciale del progetto consisteva nell’introdurre un prodotto nuovo sul mercato. L’oggetto dell’accordo sugli alloggi era l’acquisto di case da vendere successivamente in regime semiprotetto a beneficio di cittadini svantaggiati. La tecnologia utilizzata per la costruzione di tali abitazioni è irrilevante in quanto le case costruite con i moduli prefabbricati erano in concorrenza diretta con le case costruite con i metodi tradizionali. In secondo luogo, in una relazione del gennaio 2009 (48), il Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (la Corte dei conti dei Paesi Baschi) ha espresso alcuni dubbi riguardo alla legalità degli accordi sui terreni e sugli alloggi in un contesto in cui ha attirato l’attenzione sui contratti pubblici conclusi in violazione dei principi di trasparenza e di procedura di appalto competitiva.
(106)
Secondo la giurisprudenza P&O Ferries (49), il mero fatto che un’autorità pubblica acquisisca beni alle condizioni abituali del mercato non è sufficiente per trarre la conclusione che questa operazione costituisce una transazione in condizioni di mercato, se risulta che lo Stato non aveva un’esigenza reale di tali beni, soprattutto se erano stati commissionati in assenza di gara d'appalto pubblica. Nel caso attuale, l’assenza di informazioni riguardo la reale necessità per BIZKAILUR di vendere le 1 500 case commissionate nell’ambito del regime semiprotetto durante il periodo 2009-2011, oltre all’assenza di gara d’appalto pubblica, sono indicazioni del fatto che l’operazione non è stata conclusa in condizioni di mercato.
(107)
Alla luce delle considerazioni espresse ai punti (97) - (106), la Commissione conclude che l’accordo sugli alloggi non può essere considerato una normale operazione di mercato. Al contrario, l’accordo conferisce un vantaggio ad Habidite e al gruppo AFER sollevandoli dal rischio di dover vendere il proprio prodotto alle condizioni di mercato, in concorrenza diretta con altri costruttori. L’elemento di aiuto è definito in questa sede come il profitto che sarebbe stato ricavato da Habidite dalla vendita delle 1 500 case alla Diputación e a BIZKAILUR ai sensi dell’accordo sugli alloggi, vale a dire, la differenza tra il prezzo che verrà ricavato da BIZKAILUR dalla vendita delle 1 500 case sulla base delle condizioni dell'accordo sugli alloggi, all'articolo A, lettera e) e i costi di costruzione delle 1 500 case. Il vantaggio è selettivo, essendo conferito specificatamente ad Habidite e al gruppo AFER ai sensi dell’accordo sugli alloggi.
VII.1.3 Conclusioni preliminari
(108)
Sulla base di quanto esposto ai punti (64) - (90) e (92) - (106), e fatta salva qualunque conclusione supplementare in relazione alla compatibilità con la legislazione dell’UE sugli appalti pubblici, si deve concludere che sia l’accordo sui terreni che l’accordo sugli alloggi comportano aiuti di Stato, ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(109)
Nel caso dell’accordo sugli alloggi, l’aiuto di Stato consiste in due componenti:
(a)
l’interesse previsto per un prestito equivalente al totale dei costi sostenuti da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno per il progetto Habidite, che sarebbe stato concesso senza interessi per un periodo di 7 anni, con un periodo di tolleranza di 4 anni. L’interesse previsto ammonta a un ESN pari al 13,41 % dei costi di acquisto del terreno sostenuti da BIZKAILUR in base alla parte seconda, articolo 1, punto ii) dell'accordo sui terreni;
(b)
i costi totali che BIZKAILUR avrebbe sostenuto per l’adattamento ad uso industriale del lotto di terreno in questione, per un totale di almeno 101 430 m2, in base a quanto stabilito nella parte seconda, articolo 1, punto iii) dell’accordo sui terreni.
(110)
Nel caso dell’accordo sugli alloggi, l’elemento di aiuto consiste nel profitto che avrebbe ricavato Habidite dalla vendita delle 1 500 case ai sensi di tale accordo, ovvero, la differenza tra il prezzo stabilito dall’articolo A, lettera e) dell’accordo sugli alloggi per le 1 500 case e i costi di produzione sostenuti da Habidite nella produzione delle 1 500 case.
VII.2 Compatibilità
(111)
Nella decisione di avviare il procedimento del 2 dicembre 2009, la Commissione ha espresso alcuni dubbi sul fatto che l’aiuto incluso negli accordi sui terreni e sugli alloggi potesse essere considerato compatibile con il trattato ai sensi delle norme pertinenti applicabili al momento della valutazione, relative in particolare al quadro di riferimento temporaneo (50), agli orientamenti S&R 2004, agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale 2007-2013 (51) e al regolamento generale di esenzione per categoria del 2008 (52).
(112)
Tuttavia, come indicato ai punti (60) - (62), l’aiuto concesso attraverso gli accordi sui terreni e sugli alloggi è stato concesso in maniera illegale (ovvero prima della notifica alla Commissione) il 15 dicembre 2006. Pertanto è necessario valutarne la compatibilità in base alle norme sugli aiuti di Stato in vigore al momento in cui è stato concesso.
(113)
In questa prospettiva temporale, la compatibilità dell’aiuto concesso ai sensi degli accordi sui terreni e sugli alloggi non può essere esaminata alla luce delle norme speciali in vigore in relazione alla crisi, adottate ed entrate in vigore successivamente.
(114)
Inoltre, secondo la Diputación, Habidite e il gruppo AFER, alla data del 15 dicembre 2006 non avevano i requisiti per essere considerati imprese in crisi ai sensi dei punti 9, 10 e 11 degli orientamenti S&R 2004. Pertanto, non erano ammissibili per l’aiuto di salvataggio o di ristrutturazione nel momento in cui sono stati conclusi gli accordi sui terreni e sugli alloggi.
(115)
Gli accordi sui terreni e sugli alloggi sono stati conclusi il 15 dicembre 2006 per sostenere un nuovo progetto di investimento ad Alonsotegi, una località situata nella comarca del Gran Bilbao, che all’epoca era una regione assistita in virtù dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera c) del trattato (53). Occorre esaminare, pertanto, se l’aiuto concesso in virtù degli accordi sui terreni e sugli alloggi può essere stato compatibile con il trattato ai sensi delle norme applicabili all’aiuto a finalità regionale il 15 dicembre 2006, ovvero: gli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale 1998 (54) (in appresso “gli orientamenti 1998”) e la disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti d'investimento 2002 (55) (in appresso “la disciplina 2002”), e nel contesto dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera c) del trattato.
(116)
Al fine di essere ritenuto compatibile con il mercato interno, l’aiuto all’investimento regionale deve soddisfare una serie di criteri di compatibilità standard che sono stati stabiliti negli orientamenti del 1998, quando è stato stipulato l’accordo sui terreni il 15 dicembre del 2006. In particolare, l’aiuto doveva essere in grado di contribuire allo sviluppo regionale e di sostenere un progetto di investimento iniziale i cui lavori fossero iniziati soltanto dopo che il beneficiario dell’aiuto aveva presentato una domanda di aiuto (effetto di incentivazione), il progetto di investimento avrebbe dovuto essere finanziato dal beneficiario fino al 25 % almeno e il progetto di investimento avrebbe dovuto essere all’interno della regione assistita in cui era stato situato per almeno cinque anni. Inoltre, la spesa ammissibile da considerare per la concessione dell’aiuto doveva essere limitata a determinati costi ammissibili e l’aiuto non doveva essere associato ad altri aiuti in modo da superare il limite massimo di aiuto a finalità regionale applicabile.
(117)
Ai sensi del punto 2 degli orientamenti del 1998, l’aiuto a finalità regionale ad hoc concesso a un’unica impresa o che offre vantaggi a un unico settore di attività non dovrebbe, in linea generale, essere considerato compatibile con il trattato, in quanto i suoi effetti di distorsione supereranno in linea di principio i suoi effetti positivi sullo sviluppo regionale. Inoltre, era vietato l’aiuto ad hoc concesso alle imprese in crisi.
(118)
L’aiuto concesso ad Habidite ai sensi dell’accordo sui terreni non è stato notificato dalle autorità spagnole in quanto concesso nell’ambito di un regime autorizzato di aiuti regionali. Tale aiuto si qualifica piuttosto come misura ad-hoc che offre vantaggi soltanto ad Habidite e al gruppo AFER, e implicitamente al settore edile.
(119)
Tuttavia, ai sensi dello stesso punto 2 degli orientamenti 1998, tale aiuto ad-hoc che offre benefici a un unico settore e a un’unica impresa può eccezionalmente essere dichiarato compatibile con il trattato se può essere dimostrato che offre un contributo significativo allo sviluppo regionale, superando i suoi effetti di distorsione sugli scambi all’interno dell’Unione e sulla concorrenza. Sebbene le autorità spagnole non abbiano presentato argomentazioni su questo aspetto, la Commissione esaminerà di propria iniziativa, in base alle informazioni in suo possesso, se siano rispettate le condizioni per tale deroga nel caso dell’aiuto concesso attraverso l’accordo sui terreni.
(120)
L’accordo sui terreni era chiaramente destinato a sostenere un nuovo progetto di investimento, ovvero la nuova fabbrica di Habidite a Alonsotegi. In quel momento è stato calcolato che il progetto avrebbe generato 1 100 nuovi posti di lavoro diretti in una regione assistita e, molto probabilmente, anche un numero non trascurabile di occupazioni indirette nella stessa regione. Questo elemento è confermato dal fatto che, ai sensi del parallelo accordo sugli alloggi, il nuovo progetto di investimento avrebbe contribuito anche al raggiungimento di obiettivi di politica regionale, ovvero la fornitura di alloggi sociali per i cittadini svantaggiati nella provincia di Vizkaia. Inoltre, né Habidite né il gruppo AFER avevano le caratteristiche di imprese in difficoltà ai sensi dei punti 9, 10 e 11 degli orientamenti S&R nel momento in cui sono stati firmati gli accordi sui terreni e sugli alloggi (cfr. il punto (9)). La Commissione conclude pertanto che sono soddisfatte le condizioni per l’eccezione stabilita nell’ultimo paragrafo del punto 2 degli orientamenti 1998 nel caso dell’accordo sui terreni.
(121)
Ai sensi del punto 4.4 degli orientamenti 1998, la nozione di aiuto a finalità regionale riguarda soltanto l’aiuto per l’investimento iniziale, definito come investimento in capitale fisso per quanto riguarda la configurazione di una nuova istituzione, l’ampliamento di un’istituzione esistente, o l’avvio di un’attività che comporta un cambiamento fondamentale nel processo di produzione di un’istituzione esistente. L’aiuto concesso ai sensi dell’accordo sui terreni soddisfa questa definizione, perché l’aiuto è stato concesso a sostegno dell’istituzione di un nuovo progetto di investimento ad Alonsotegi.
(122)
Ai sensi del punto 4.5. degli orientamenti 1998, l’aiuto all’investimento iniziale dovrebbe essere inteso a coprire esclusivamente i costi di investimento ammissibili e conseguentemente l’importo massimo di aiuto a finalità regionale è definito come percentuale dei costi di investimento ammissibili. In base ai punti 4.5 e 4.6 degli orientamenti 1998, la categoria di “costi ammissibili” di un nuovo progetto di investimento comprende terreni, edifici e impianti/macchinari, nonché alcune categorie di investimenti intangibili (brevetti, licenze, conoscenze tecniche) fino a un limite del 25 % della base standard nel caso di grandi imprese.
(123)
Di conseguenza è necessario stabilire innanzitutto i costi ammissibili del progetto Habidite ad Alonsotegi alla data del 15 dicembre 2006.
(124)
Poiché l’aiuto previsto dall'accordo sui terreni non è stato concesso in base a una domanda precedente di aiuto, il beneficiario non ha presentato in quel momento le informazioni pertinenti per l’identificazione della spesa ammissibile in un nuovo progetto di investimento nei casi di aiuto a finalità regionale. Le informazioni disponibili per la Diputación sul tema della spesa ammissibile erano indicate nel punto (12) riportato sopra, ovvero:
Terreno
4,8 Mio EUR
Costruzioni industriali
22,5 Mio EUR
Adattamento del terreno (urbanización)
4,04 Mio EUR
Impianti
24,0 Mio EUR
Totale
55,34 Mio EUR
(125)
Le categorie di spesa qui indicate possono essere considerate “spesa ammissibile” ai sensi del punto 4.5 degli orientamenti 1998. Inoltre, poiché l’aiuto previsto dall’accordo sui terreni era collegato direttamente all’acquisto e all’adattamento ad uso industriale dei terreni destinati al nuovo progetto d’investimento, esso risponde anche a questo requisito stabilito dal punto 4.5 degli orientamenti 1998.
(126)
Ai sensi del punto 4.10 degli orientamenti 1998, l’aiuto all’investimento iniziale dovrebbe essere subordinato al mantenimento dell’investimento in questione per un periodo minimo di 5 anni. Mentre questa condizione non è imposta specificatamente ad Habidite nel contesto dell’accordo sui terreni, occorre osservare tuttavia che, nel contesto del parallelo accordo di aiuto alla formazione (descritto al punto (39)), stipulato anch’esso il 15 dicembre 2006 e correlato allo stesso progetto di investimento, Habidite si era impegnata a mantenere 1 100 posti di lavoro per un periodo di almeno 5 anni. La Commissione conclude pertanto che è soddisfatto anche il punto 4.10 degli orientamenti del 1998.
(127)
In assenza di informazioni sui costi salariali stimati per i 1 100 dipendenti della fabbrica Habidite ad Alonsotegi, la Commissione non può effettuare una valutazione significativa dell'eventuale compatibilità dell’aiuto concesso ai sensi dell’accordo sui terreni con i punti da 4.11 a 4.17 degli orientamenti 1998 sulla creazione di posti di lavoro. Tuttavia, poiché l’aiuto previsto nell’accordo sui terreni era collegato all’acquisto del terreno, che è una spesa ammissibile, non è necessaria una valutazione ai sensi dei punti da 4.11 a 4.17 degli orientamenti 1998.
(128)
Prima che venisse firmato l’accordo sui terreni, il progetto di investimento di Habidite non aveva ricevuto precedentemente nessun altro aiuto all’investimento che dovesse essere preso in considerazione allo scopo di valutare gli effetti cumulativi di cui al punto 4.18 degli orientamenti 1998.
(129)
Il punto 4.2 degli orientamenti 1998 afferma che i regimi di aiuto devono richiedere che la domanda di aiuto venga presentata prima dell’avvio dei lavori relativi al progetto di investimento. Lo scopo di questa disposizione è garantire che l’aiuto a finalità regionale sia concesso soltanto se ha un effetto di incentivazione verificabile: se i lavori relativi a un determinato progetto fossero iniziati prima della domanda di aiuto, l’aiuto a finalità regionale successivamente concesso non avrebbe evidentemente un effetto di incentivazione, il che significa che il progetto sarebbe stato probabilmente realizzato anche in assenza di aiuto.
(130)
Su questo punto, occorre osservare in primo luogo che l’accordo sui terreni era una misura ad-hoc e non un aiuto concesso nell’ambito di un regime approvato. Tuttavia, l’effetto di incentivazione è un criterio di compatibilità generale ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera c) del trattato che deve in ogni caso essere verificato per l’accordo sui terreni. Sebbene la Diputación non abbia rivendicato un effetto di incentivazione per questa misura, la Commissione deve esaminare di propria iniziativa la conformità con questa condizione essenziale di compatibilità.
(131)
La Commissione ritiene che la condizione di effetto di incentivazione sia soddisfatta nel caso dell’aiuto incluso nell’accordo sui terreni per i seguenti motivi. Innanzitutto, sebbene l’aiuto non sia stato notificato prima della data in cui è stato concesso (15 dicembre 2006), i lavori relativi al progetto non erano iniziati prima della concessione dell’aiuto. Effettivamente, secondo le informazioni fornite dalla Diputación, l’acquisto del terreno necessario per il progetto, che può essere considerato l’inizio dei lavori in relazione a questo progetto di investimento, è iniziato soltanto nel maggio 2007, ovvero, in seguito alla firma dell’accordo sui terreni il 15 dicembre 2006. In secondo luogo, il fatto che il progetto Habidite non sia stato realizzato dopo la sospensione degli accordi sui terreni e sugli alloggi può essere visto come una dimostrazione del fatto che l’aiuto ha avuto un effetto di incentivazione: il progetto non è stato realizzato in assenza di aiuto.
(132)
Il punto 4.2. degli orientamenti 1998 richiedeva inoltre che il beneficiario dell’aiuto fornisse al progetto un contributo finanziario proprio esente da aiuti pari al 25 % almeno dei costi ammissibili. Questa condizione viene inoltre evidentemente rispettata nel caso dell’aiuto previsto dall’accordo sui terreni. I costi ammissibili dichiarati dalla Diputación per questo progetto ammontavano a 55 Mio EUR; Habidite dovrebbe quindi aver finanziato a partire dalle risorse proprie il 25 % almeno di questo importo, ovvero almeno 13,75 Mio EUR. La Commissione ritiene che l’elemento di aiuto contenuto nell’accordo sui terreni, indicato nel punto (109) riportato in precedenza, non possa aver superato il 75 % dei costi ammissibili, ovvero 41,25 Mio EUR, nemmeno in uno scenario in cui l’importo totale dell’aiuto fosse stato notevolmente aumentato, ammettendo che l’aiuto consistesse in 28,2 Mio EUR di costi effettivi per l’adattamento del terreno ad uso industriale, più 0,98 Mio EUR (ovvero il 13,41 % su un totale di 7,3 Mio EUR di costi per l’acquisto del terreno, in base alle stime della Diputación).
(133)
Alla luce delle considerazioni riportate ai punti (116) - (132), la Commissione conclude che l’aiuto incluso nell’accordo sui terreni soddisfa le condizioni di compatibilità degli orientamenti del 1998.
(134)
Le informazioni sui costi di investimento ammissibili indicati ai punti (12) - (124) indicano inoltre che il progetto di investimento di Habidite si caratterizzava nel dicembre 2006 come un grande progetto di investimento ai sensi della disciplina multisettoriale del 2002; i costi ammissibili totali per questo progetto superavano i 50 milioni di euro. Di conseguenza, la compatibilità dell’aiuto incluso nell’accordo sui terreni deve essere esaminata anche nella prospettiva della sua conformità con le condizioni della disciplina multisettoriale 2002.
(135)
L’intensità massima dell’aiuto applicabile nella comarca Grand Bilbao nel dicembre 2006, espressa come ESN, era del 20 %. In base al punto 21 della disciplina multisettoriale 2002, e tenuto conto della spesa ammissibile per il progetto Habidite a partire dal 2006 come indicato al punto (12), l’intensità massima dell’aiuto consentita per questo progetto dovrebbe essere stata ridotta nel seguente modo:
Spese ammissibili
Limite massimo dell’aiuto modificato
Fino a 50 Mio EUR
10 Mio EUR (20 % - il limite massimo regionale di 50 Mio EUR)
Tra 50 Mio EUR e 100 Mio EUR
0,5 Mio EUR (10 % - metà del limite massimo regionale di 5 Mio EUR)
Parte eccedente i 100 Mio EUR
-
Totale
10,5 Mio EUR
(136)
Ne consegue che l’aiuto incluso nell’accordo sui terreni sarebbe stato compatibile soltanto fino all’importo totale di 10,5 Mio EUR e incompatibile per la parte eventualmente eccedente i 10,5 Mio EUR. Come indicato ai punti (78) - (82) e (109), non è possibile quantificare esattamente l’importo dell’aiuto incluso nell’accordo sui terreni, data la controversia sui costi effettivi che avrebbe dovuto sostenere BIZKAILUR per l’esecuzione dei suoi obblighi contrattuali di acquisto e adattamento ad uso industriale dei terreni destinati all’insediamento della fabbrica di Habidite ad Alonsotegi, una disputa su cui la Commissione non è nella posizione di assumere una posizione finale informata.
(137)
Il primo elemento dell’aiuto avrebbe rappresentato il 13,21 % dei costi effettivi sostenuti da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno. La Diputación sostiene che questi costi effettivi sarebbero stati pari a 7,3 Mio EUR, ma Habidite ritiene eccessiva questa stima. Occorre osservare, inoltre, che, secondo le informazioni fornite dalla Diputación (cfr. il punto (12)), i costi di acquisto del terreno erano stimati, in un momento determinato, a 4,8 Mio EUR. Infine, i costi stimati nel novembre 2008 per l’acquisto del terreno, come riportato nel piano aziendale di Habidite presentato nella sua domanda di aiuto a finalità regionale 2008, erano pari a 5,5 Mio EUR.
(138)
Quanto al secondo elemento di aiuto, ovvero la totalità dei costi effettivi sostenuti da BIZKAILUR per l’adattamento a uso industriale del lotto di terreno in questione, la Diputación li ha stimati nel marzo 2009 pari a 28,5 Mio EUR ma ha affermato anche che in un determinato momento questi costi erano stati stimati soltanto a 4,04 Mio EUR (cfr. il punto (12)).
(139)
Per concluderle, in base alle informazioni esistenti, non è possibile escludere con assoluta certezza che l’aiuto incluso nell’accordo sui terreni non avrebbe superato l’importo consentito per questo progetto di 10,5 Mio EUR.
(140)
Il punto 24 della disciplina 2002 stabilisce condizioni di compatibilità supplementari per le misure laddove l’importo dell’aiuto superi l’aiuto massimo consentito per un investimento di 100 Mio EUR nella stessa regione assistita. Nel nostro caso, sulla base del punto 21 della disciplina del 2002, l’aiuto massimo consentito per un investimento di 100 Mio EUR nella comarca Gran Bilbao nel dicembre 2006 era di 15 Mio EUR (composto da 10 Mio EUR, pari al 20 % dei primi 50 Mio EUR, più 5 Mio EUR, che rappresentano il 10 % dei prossimi 50 Mio EUR).
(141)
Come già spiegato ai punti (78) - (82), non è possibile quantificare precisamente l’importo totale dell’aiuto incluso nell’accordo sui terreni in base alle informazioni disponibili. Tuttavia, la Commissione non può escludere che l’importo dell’aiuto potrebbe aver superato il limite massimo di 15 Mio EUR. In queste circostanze, la Commissione ha esaminato se fossero state soddisfatte le due condizioni supplementari per l’approvazione di tale aiuto nel caso dell’accordo sui terreni.
(142)
La prima condizione è che il beneficiario dell’aiuto non debba aver superato il 25 % delle vendite del prodotto interessato prima o dopo l’investimento. La seconda condizione è che la capacità di produzione generata dal progetto di investimento non debba superare il 5 % del mercato interessato. Conformemente al punto 24 della disciplina del 2002, l’onere di dimostrare che queste condizioni vengono rispettate spetta allo Stato membro interessato. Nel caso attuale, le autorità spagnole non hanno fornito informazioni che permettessero alla Commissione di verificare se veniva soddisfatta una di queste due condizioni supplementari.
(143)
Tuttavia, in base alle stime delle tariffe di mercato fornite da Habidite nel novembre 2008 per ottenere l’aiuto a finalità regionale 2008 (cfr. il punto (87)), la società ha valutato che la propria quota del mercato generale spagnolo dell’edilizia (libero mercato e segmento degli alloggi sociali incluso) era pari allo [0,1-1,0]% nel 2011, cioè successivamente all’aggiunta della nuova capacità di produzione da parte di questo progetto di investimento, ed è salita allo [0,5-1,5]% dal 2012 in poi. Se si dovesse considerare unicamente il mercato basco, la quota di Habidite nel 2011 sul segmento libero del mercato dell’edilizia sarebbe stata pari allo [0,1-1,0]%, per arrivare fino al [2,0-3,0]% dal 2014 in poi.
(144)
Considerate queste stime, che non vengono messe in discussione da nessun’altra informazione disponibile alla Commissione, è possibile supporre che Habidite non avrebbe superato la quota di mercato e i limiti massimi di capacità stabiliti al punto 24 della disciplina del 2002 nel dicembre 2006 in relazione all’investimento sostenuto dall’accordo sui terreni.
(145)
Per concludere, le condizioni di compatibilità della disciplina del 2002 sarebbero state rispettate anche dalla parte dell’aiuto incluso nell’accordo sui terreni che non supera l’importo consentito di 10,5 Mio EUR al massimo. Un importo di aiuto che superasse questo limite massimo non sarebbe stato compatibile con il trattato, in quanto non avrebbe soddisfatto le condizioni di compatibilità degli orientamenti 1998 e della disciplina 2002.
(146)
Poiché l’aiuto non è stato concesso e il suo recupero non è necessario, queste conclusioni sulla compatibilità dell’aiuto incluso nell’accordo sui terreni sono sufficienti ai fini della presente decisione.
(147)
La Commissione richiama l’attenzione delle autorità spagnole competenti sul fatto che l’aiuto incluso nell’accordo sui terreni deve essere preso in considerazione per esaminare la conformità alle norme relative al cumulo degli aiuti in relazione all’aiuto a finalità regionale 2008 concesso dal governo basco per lo stesso progetto. Ciò è necessario, inoltre, se si considera che sia l’aiuto nell’accordo sui terreni sia l’aiuto a finalità regionale 2008 hanno coperto le spese ammissibili relative all’acquisto e all’adattamento dello stesso lotto di terreno. Si osserva nuovamente che i lavori relativi a questo progetto di investimento sono iniziati nel maggio 2007, mentre la domanda di aiuto a finalità regionale 2008 è stata presentata nel 2008.
(148)
Come indicato ai punti (93) - (107), l’aiuto incluso nell’accordo sugli alloggi riduce i rischi associati all’investimento iniziale assicurando la vendita di una parte consistente della produzione iniziale della nuova fabbrica e conferisce inoltre un vantaggio ad Habidite rispetto ad altri concorrenti poiché Habidite ha ottenuto, in assenza di procedura di gara d’appalto pubblica, un contratto per la fornitura alle autorità pubbliche di 1 500 case da vendere nell’ambito del regime semiprotetto. L’aiuto incluso nell’accordo sugli alloggi è stato definito come il beneficio che Habidite avrebbe ottenuto dall’acquisto delle 1 500 abitazioni da parte della Diputación e di BIZKAILUR, ovvero, la differenza tra il prezzo a cui quest’ultima avrebbe venduto le case e i costi sostenuti da Habidite per la loro fabbricazione.
(149)
Ai sensi degli orientamenti del 1998, l’aiuto a finalità regionale è collegato ai costi ammissibili. Mentre è vero che il punto 4.2 di tali orientamenti non limita le forme in cui è possibile concedere l’aiuto all’investimento, è anche chiaro dal punto 4.5 e dall’intero contenuto degli orientamenti che l’aiuto all’investimento deve sostenere i costi di investimento ammissibili. Ai sensi del punto 4.5 degli stessi orientamenti, è possibile tener conto soltanto dei costi per l’acquisto di beni quali terreni, edifici e impianti/macchinari al fine della concessione dell’aiuto a finalità regionale. Ai sensi del punto 4.6, l’aiuto a finalità regionale può anche sovvenzionare costi quali quelli per l’acquisizione di brevetti, licenze e conoscenze tecniche.
(150)
Tuttavia, tenuto conto della sua natura, l’aiuto concesso mediante l’accordo sugli alloggi non è destinato a tali spese ammissibili bensí a ridurre le spese di funzionamento correnti del beneficiario. Ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti del 1998, gli aiuti al funzionamento sono vietati in linea generale e sono consentiti soltanto eccezionalmente nelle regioni assistite, a norma dell’articolo 107, lettera a) del trattato. Tuttavia il progetto Habidite doveva essere realizzato in una regione assistita ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera c) e non dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera a) del trattato.
(151)
La Commissione conclude pertanto che l’aiuto incluso nell’accordo sugli alloggi si configura come un aiuto al funzionamento che, ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti del 1998, non sarebbe stato compatibile con il trattato.
VIII CONCLUSIONI
(152)
Alla luce della valutazione sopra riportata ai punti da (63) - (151) e fatta salva qualunque altra conclusione in relazione alla compatibilità con la normativa dell’UE sugli appalti pubblici, la Commissione conclude che l’accordo sui terreni e l’accordo sugli alloggi contengono aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(153)
Nel caso dell’accordo sui terreni, l’aiuto consiste in due elementi:
(a)
l’interesse previsto per un prestito equivalente al totale dei costi sostenuti da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno per il progetto Habidite, che sarebbe stato concesso senza interessi per un periodo di 7 anni con un periodo di tolleranza di 4 anni. L’interesse previsto ammonta a un ESN pari al 13,41 % dei costi di acquisto del terreno sostenuti da BIZKAILUR in base alla parte seconda, articolo 1, punto ii) dell'accordo sui terreni;
(b)
i costi totali che BIZKAILUR avrebbe sostenuto per l’adattamento ad uso industriale del lotto di terreno in questione, per un totale di almeno 101 430 m2, in base a quanto stabilito nella parte seconda, articolo 1, punto iii) dell’accordo sui terreni.
(154)
Nel caso dell’accordo sugli alloggi, l’elemento di aiuto consiste nel beneficio che avrebbero ottenuto Habidite e il gruppo AFER dalla vendita delle 1 500 case commissionate dalla Diputación e da BIZKAILUR, ovvero la differenza tra il prezzo a cui quest’ultima avrebbe venduto le case in base a quanto disposto nell’accordo sugli alloggi e i costi sostenuti da Habidite per la loro costruzione.
(155)
Le informazioni disponibili non consentono una quantificazione esatta degli importi dell’aiuto incluso negli accordi sui terreni e sugli alloggi. Tuttavia, la quantificazione dell’aiuto non è necessaria ai fini della presente decisione: l’aiuto non è stato erogato e pertanto non deve essere recuperato.
(156)
Viene sottolineato inoltre che gli accordi sui terreni e sugli alloggi includono un aiuto illegale. L’aiuto incluso in entrambi gli accordi è stato concesso il 15 dicembre 2006 in violazione dell’obbligo di notifica preventiva sancito dal trattato. Alla luce della sentenza CELF/SIDE (56), la notifica successiva dei due accordi e il riscontro della parziale compatibilità dell’aiuto incluso nell’accordo sui terreni fino all’importo consentito di 10,5 Mio EUR non eliminano il carattere illegale dell’aiuto. La Commissione richiede che le autorità spagnole competenti traggano tutte le conseguenze legali necessarie a partire dal carattere illegale dell’aiuto incluso negli accordi sui terreni e sugli alloggi.
(157)
L’aiuto concesso mediante l’accordo sui terreni è compatibile con il trattato ai sensi degli orientamenti del 1998 e della disciplina del 2002 fino all’importo consentito di 10,5 Mio EUR. La parte dell’aiuto concesso ai sensi dell’accordo sui terreni che potrebbe superare questo importo consentito è incompatibile con il trattato.
(158)
L’aiuto concesso mediante l’accordo sugli alloggi costituisce un aiuto al funzionamento ed è totalmente incompatibile con il trattato ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti 1998.
(159)
Le conclusioni della presente decisione in merito all’esistenza di un aiuto nell’accordo sui terreni sono rilevanti per gli aiuti a finalità regionale del 2008 concessi allo stesso progetto di investimento dal governo basco. La Commissione osserva che i lavori relativi a questo progetto di investimento sono iniziati nel maggio 2007, quindi prima della domanda di aiuto a finalità regionale 2008.
(160)
I beneficiari dell’aiuto concesso mediante gli accordi sui terreni e sugli alloggi sono Habidite Technologies País Vasco S.A. e il gruppo AFER, entrambe parti contraenti negli accordi sui terreni e sugli alloggi e collegate ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 2) e 3, paragrafo 3) dell’allegato alla raccomandazione della Commissione del 6 maggio 2003 relativa alla definizione delle microimprese, piccole e medie imprese (57).
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
I due accordi notificati dal Regno di Spagna il 15 aprile 2009, conclusi il 15 dicembre 2006 tra la Diputación Foral di Vizkaia e BIZKAILUR S.A., da una parte, e Habidite Technologies País Vasco S.A. e il gruppo AFER, dall’altra, comprendono aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
Articolo 2
L’aiuto previsto dagli accordi notificati è illegale, in quanto è stato concesso in violazione dell’obbligo di notifica preventiva stabilito dall’articolo 108, paragrafo 3, del trattato.
Articolo 3
L’aiuto contenuto nell’accordo sui terreni consiste in quanto segue:
(a)
l’interesse previsto dalla Diputación e da BIZKAILUR per un prestito equivalente al totale dei costi effettivi sostenuti per l’acquisto del terreno, da rimborsare dopo un periodo di tolleranza di quattro anni in quattro rate annuali uguali del 25 % ciascuna, senza interessi. L’ESN di tale prestito privo di interessi sarebbe stato pari al 13,41 % dei costi effettivi sostenuti da BIZKAILUR per l’acquisto del terreno per questo progetto in base alla parte seconda, articolo 1, punto ii) dell’accordo sui terreni.
(b)
I costi effettivi totali che BIZKAILUR avrebbe sostenuto per l’adattamento ad uso industriale del terreno da acquistare per questo progetto, per un totale di almeno 101 430 m2, in base a quanto stabilito nella parte seconda, articolo 1, punto iii) dell’accordo sui terreni.
Articolo 4
L’aiuto contenuto nell’accordo sugli alloggi consiste nel beneficio che sarebbe stato ricavato da Habidite e dal gruppo AFER dalla vendita delle 1 500 case ordinate dalla Diputación Foral di Bizkaia e BIZKAILUR S.A. ai sensi di tale accordo. Tale beneficio consiste nella differenza tra il prezzo che Habidite ha ottenuto da BIZKAILUR ai sensi dell’articolo A, lettera e), di tale accordo e i costi sostenuti da Habidite per la costruzione delle 1 500 case.
Articolo 5
L’aiuto contenuto nell’accordo sui terreni è compatibile con il trattato ai sensi degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale del 1998 e della disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti d'investimento del 2002 fino all’importo consentito di 10,5 Mio EUR. Aiuti superiori a questo limite massimo sono incompatibili con il trattato.
Articolo 6
L’aiuto contenuto nell’accordo sugli alloggi è incompatibile con il trattato ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale del 1998 in quanto costituisce un aiuto al funzionamento.
Articolo 7
Il Regno di Spagna è destinatario della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 27 giugno 2012