РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 март 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Сред изброените в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 видове торове са някои, които могат да бъдат продавани единствено под формата на фин прах, както и други, които могат да бъдат продавани и под формата на суспензии. Торовете под формата на суспензии крият по-малко риск за здравето на земеделските производители, когато се използват в условия, в които използването на фини прахове би довело до вдишване на прахови частици. С цел да се намали експозицията на земеделските производители на прахови частици следва да се разшири обхватът на възможността за използване на суспензии, така че тя да се отнася и до видовете торове, съдържащи манган като хранителен микроелемент, както и да се разшири гамата на съставките, разрешени за използване в съществуващите суспензии на торове, съдържащи бор и мед.
(3)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда използването на комплексообразуващи агенти като съставки в торове, съдържащи хранителни микроелементи. Такива торове обаче не са обозначени като „ЕО тор“, тъй като в приложение I към посочения регламент все още не е установен списък на разрешените за използване комплексообразуващи агенти, както и защото не съществуват обозначения на вида за тор, съдържащ комплексообразуващи агенти. Като се има предвид, че подходящи такива агенти (соли на лигносулфонова киселина, наричана по-долу „LS“) вече са на разположение, следва те да бъдат включени в списък с разрешени комплексообразуващи агенти и да бъдат създадени съответните обозначения на вида. Съществуващите обозначения на вида за разтвори на тор следва също да бъдат адаптирани, за да се позволи използването на комплексообразуващи агенти. С цел обаче да се улесни официалният контрол, следва всеки разтвор да не съдържа повече от един комплексообразуващ агент.
(4)
С новите правила относно разтворите и суспензиите от хранителни микроелементи се изисква тези видове торове да се преетикетират. За определен период обаче торове, етикетирани в съответствие със старите правила, ще останат като складови наличности. Поради това на производителите следва да бъде предоставено достатъчно време, за да подготвят новите етикети и да продадат всички съществуващи складови наличности.
(5)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда набор от правила относно етикетирането на смесите от торове, съдържащи хранителни микроелементи, но в приложение I към него не се предвиждат съответни видове обозначения. С Регламент (ЕС) № 137/2011 в раздел Д.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 бе въведена таблица Д.2.4, съдържаща съответните обозначения на вида, като също така бяха въведени по-ясни правила относно смесите от хранителни микроелементи. В таблица Д.2.4 се изисква определена информация при етикетирането, която в някои случаи не би била в съответствие с информацията, изисквана съгласно член 6, параграф 6 и член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003. Поради това таблица Д.2.4 следва да бъде съответно изменена. Следва да бъде предоставен преходен период, за да се даде възможност на икономическите оператори да се адаптират към новите правила и да продадат складовите си наличности от смеси от торове, съдържащи хранителни микроелементи.
(6)
N,N'-ди(2-хидроксибензил)етилендиамин-N,N'-диоцетната киселина (наричана по-долу „HBED“) представлява органичен хелатиращ агент за хранителни микроелементи. По-специално хелатираното с HBED желязо се използва за коригиране на недостига на желязо и за борба с хлорозата при редица видове плодни дръвчета. Премахването на хлорозата и нейните симптоми осигурява развитие на листната маса, добър растеж и развитие на плодовете. Използването на хелатираната с HBED форма на желязо е било разрешено в Полша, без това да доведе до вреди за околната среда. Поради това следва HBED да се добави към списъка с разрешени органични хелатиращи агенти за хранителни микроелементи в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Целесъобразно е обаче да се предвиди преходен период, така че използването на HBED да бъде разрешено след публикуването на съответния EN стандарт.
(7)
Дициандиамид/1,2,4 триазол (наричан по-долу „DCD/TZ“) и 1,2,4 триазол/3-метилпиразол (наричан по-долу „TZ/MP“) са инхибитори на нитрификация, използвани в комбинация с торове, съдържащи хранителния елемент азот под формата на карбамид и/или амониеви соли. Тези инхибитори удължават периода, в който азотът може да се усвоява от земеделските култури, ограничават просмукването на нитрати и намаляват емисиите на азотен оксид в атмосферата.
(8)
Триамид на N-(2-нитрофенил)фосфорната киселина (наричан по-долу „2-NPT“) е инхибитор на уреаза, предназначен за торове, съдържащи карбамид, с цел увеличаване на наличния за растенията азот при същевременно намаляване на емисиите на амоняк в атмосферата.
(9)
От много години DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT се използват в Германия, а DCD/TZ и TZ/MP- в Чешката република, при което са доказали ефективността си и безопасността си за околната среда. Поради това следва DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT да бъдат добавени в списъка на разрешените за използване инхибитори на нитрификация и уреаза в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003, за да могат те да бъдат по-широкодостъпни за земеделските производители на територията на целия Съюз.
(10)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изисква контролът на „ЕО торовете“ да се извършва в съответствие с методите за вземане на проби и анализ, описани в приложение IV към него. Някои от тези методи обаче не са признати на международно равнище и следва да бъдат заменени с наскоро разработените от Европейския комитет по стандартизация ЕN стандарти.
(11)
Обикновено EN стандартите се валидират чрез междулабораторно сравнение, при което се цели количествена проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на методите за анализ. Поради това следва да се направи разграничаване между EN стандартите и неутвърдените методи, за да се откроят EN стандартите с доказана статистическа надеждност.
(12)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещо преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на методите за анализ в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1, буква a), буква б), подточка i), буква в), подточки i) и ii), буква г), подточка i), буква д), подточка i), буква е), подточка i) и точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 4 април 2013 г.
Приложение I, точка 3, вписване 11 се прилага, считано от 4 юли 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 14 март 2012 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 223/2012 DELLA COMMISSIONE
del 14 marzo 2012
che modifica il regolamento (CE) n. 2003/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo ai concimi al fine di adeguarne gli allegati I e IV al progresso tecnico
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 2003/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 13 ottobre 2003, relativo ai concimi (1), in particolare l'articolo 31, paragrafi 1 e 3,
considerando quanto segue:
(1)
L'articolo 3 del regolamento (CE) n. 2003/2003 dispone che un concime che appartenga a uno dei tipi di concimi elencati nell'allegato I e che soddisfi le prescrizioni stabilite in detto regolamento possa recare l'indicazione «concime CE».
(2)
Tra i tipi di concimi elencati nell'allegato I del regolamento (CE) n. 2003/2003 alcuni possono essere venduti esclusivamente sotto forma di polveri fini, mentre altri possono essere venduti anche sotto forma di sospensioni. I concimi in sospensione comportano meno rischi per la salute degli agricoltori allorché vengono utilizzati in condizioni nelle quali l'uso di polveri fini determinerebbe l'inalazione di polveri. Allo scopo di ridurre l'esposizione degli agricoltori alle polveri è opportuno estendere l'opzione di utilizzare sospensioni anche ai tipi di concimi contenenti manganese quale microelemento e ampliare inoltre la gamma di ingredienti autorizzati nelle attuali sospensioni di concimi a base di boro e di rame.
(3)
Il regolamento (CE) n. 2003/2003 prevede l'impiego di agenti complessanti quali ingredienti nei concimi contenenti microelementi. Nessuno di tali concimi reca l'indicazione «concime CE» perché finora nessun elenco di agenti complessanti autorizzati è stato redatto e inserito nell'allegato I di tale regolamento e perché non esistono denominazioni tipologiche per i concimi contenenti agenti complessanti. Poiché sono ora disponibili idonei agenti complessanti (sali di acido lignosolfonico, di seguito «LS»), è opportuno inserirli nell'elenco degli agenti complessanti autorizzati e creare corrispondenti denominazioni tipologiche. Le attuali denominazioni tipologiche per i concimi in soluzione devono anch'esse essere adattate per consentire l'utilizzo di agenti complessanti, ma, allo scopo di facilitare i controlli ufficiali, è opportuno che ciascuna di tali soluzioni non contenga più di un agente complessante.
(4)
Le nuove norme in merito alle soluzioni e alle sospensioni di microelementi richiedono la rietichettatura di questi tipi di concimi. Tuttavia per qualche tempo esisteranno ancora scorte di concimi etichettati applicando le vecchie norme. È opportuno pertanto concedere ai fabbricanti il tempo sufficiente a preparare le nuove etichette e a smaltire le scorte da essi detenute.
(5)
Il regolamento (CE) n. 2003/2003 contiene una serie di norme in merito all'etichettatura delle miscele di concimi a base di microelementi, ma non fornisce nel suo allegato I le corrispondenti denominazioni tipologiche. Il regolamento (UE) n. 137/2011 ha inserito nella sezione E.2 dell'allegato I del regolamento (CE) n. 2003/2003 la tabella E.2.4 contenente le corrispondenti denominazioni tipologiche e disposizioni più chiare per le miscele di concimi a base di microelementi. La tabella E.2.4 richiede tuttavia alcune informazioni riguardo all'etichettatura che in taluni casi non sarebbero conformi a quelle richieste all'articolo 6, paragrafo 6, e all'articolo 23, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2003/2003. Occorre quindi modificare in tal senso la tabella E.2.4. È opportuno prevedere un periodo transitorio per consentire agli operatori economici di adattarsi alle nuove norme e di smaltire le loro scorte di miscele di concimi a base di microelementi.
(6)
L'acido N,N'-di(2-idrossibenzil)etilendiammina-N,N'-diacetico (di seguito «HBED») è un agente chelante organico per microelementi. In particolare il ferro chelato con HBED è utilizzato per ovviare alle carenze di ferro e per curare la clorosi ferrica per una grande varietà di alberi da frutto. L'eliminazione della clorosi ferrica e dei suoi sintomi assicura un fogliame verde, una buona crescita e lo sviluppo dei frutti. Il ferro nella forma chelata con HBED è stato autorizzato in Polonia senza alcun danno per l'ambiente. È opportuno pertanto aggiungere l'HBED nell'elenco degli agenti organici chelanti autorizzati per microelementi di cui all'allegato I del regolamento (CE) n. 2003/2003. Occorre tuttavia prevedere un periodo transitorio in modo tale che l'HBED sia autorizzato dopo la pubblicazione della corrispondente norma EN.
(7)
Gli inibitori diciandiammide/1,2,4-triazolo (di seguito «DCD/TZ») e 1,2,4-triazolo/3-metilpirazolo (di seguito «TZ/MP») sono inibitori della nitrificazione utilizzati in combinazione con concimi contenenti azoto sotto forma di urea e/o di sali di ammonio. Tali inibitori prolungano nel tempo la disponibilità di azoto per le colture, riducono la lisciviazione dei nitrati e limitano le emissioni di ossido di azoto nell'atmosfera.
(8)
La triammide N-(2-nitrofenil)fosforica (di seguito «2-NPT») è un inibitore dell'ureasi destinato ai concimi azotati contenenti urea per accrescere la disponibilità di azoto per le piante, riducendo nel contempo le emissioni di ammoniaca nell'atmosfera.
(9)
Gli inibitori DCD/TZ e TZ/MP sono utilizzati da molti anni nella Repubblica ceca e in Germania e l'inibitore 2-NPT è utilizzato da molti anni in Germania e hanno tutti dimostrato di essere efficienti e di non comportare rischi per l'ambiente. Al fine di renderli disponibili a un maggior numero di agricoltori nell'Unione, è pertanto opportuno inserire gli inibitori DCD/TZ, TZ/MP e 2-NPT nell'elenco degli inibitori della nitrificazione e dell'ureasi autorizzati, di cui all'allegato I del regolamento (CE) n. 2003/2003.
(10)
Il regolamento (CE) n. 2003/2003 prescrive che il controllo dei concimi CE sia effettuato secondo i metodi di campionamento e di analisi descritti nel suo allegato IV. Alcuni di tali metodi non sono però riconosciuti a livello internazionale e dovrebbero essere sostituiti da norme EN recentemente elaborate dal comitato europeo di normalizzazione.
(11)
Le norme EN sono solitamente convalidate mediante confronti interlaboratorio volti a quantificare la riproducibilità e la ripetibilità dei metodi analitici. Occorre pertanto operare una distinzione tra norme EN convalidate e metodi non convalidati allo scopo di individuare le norme EN di cui è stata dimostrata l'affidabilità statistica.
(12)
Al fine di semplificare la legislazione e di agevolare future revisioni è opportuno sostituire l'intero testo dei metodi analitici di cui all'allegato IV del regolamento (CE) n. 2003/2003 con riferimenti alle norme EN pubblicate dal comitato europeo di normalizzazione.
(13)
Occorre pertanto modificare di conseguenza il regolamento (CE) n. 2003/2003.
(14)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito ai sensi dell'articolo 32 del regolamento (CE) n. 2003/2003,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Emendamenti
1. L'allegato I del regolamento (CE) n. 2003/2003 è modificato conformemente all'allegato I del presente regolamento.
2. L'allegato IV del regolamento (CE) n. 2003/2003 è modificato conformemente all'allegato II del presente regolamento.
Articolo 2
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il punto 1, lettera a), il punto 1, lettera b), punto i), il punto 1, lettera c), punti i) e ii), il punto 1, lettera d), punto i), il punto 1, lettera e), punto i), il punto 1, lettera f), punto i) e il punto 2 dell'allegato I si applicano dal 4 aprile 2013.
Il punto 3, voce 11, dell'allegato I si applica dal 4 luglio 2012.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 14 marzo 2012