РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 септември 2010 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и за освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита
(2010/577/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове полиетилен терефталат (наричан по-долу „PET“) с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-долу „разглежданите държави“). На 1 юни 2010 г. с Регламент (ЕС) № 472/2010 (3) (наричан по-долу „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
(2)
Процедурата бе започната по жалба, подадена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял - в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на някои видове полиетилен терефталат.
(3)
Както е посочено в съображение 11 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
(4)
По време на паралелната процедура срещу субсидиране с Регламент (ЕС) № 473/2010 (4) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Последваща процедура
(5)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и - където беше уместно, временните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано прекратяване на процедурата и освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита (наричано по-долу „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и - където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
3. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС не е представителна и е противоречива, поради което анализът на вредата съдържа пропуски. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид неголемия брой производители. Освен това бе заявено, че поради „изкуственото“ разделяне на групите от дружества на отделни правни субекти извадката не включва някои от лидерите на пазара (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията по подбора на извадката е непоследователна, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Наред с това бе изтъкнато, че извадката не е представителна, тъй като не включва нито един производител, който продава достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Вследствие на това, според твърдения, институциите не са могли да направят оценка на реалния капацитет за доставка на промишлеността на Съюза и не са взели предвид конфликта на интереси на промишлеността на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е спаднала до 28 % от производството на ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически издържана.
(10)
По отношение на аргумента, че не е имало необходимост от извадка предвид неголемия брой на производителите, отново се изтъква, че при изготвянето на извадката се отзоваха 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката беше изготвена в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент на базата на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват в извадката отделни дружества, които са част от група от дружества, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката, не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно най-големият представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
По отношение на Indorama - по време на РП тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. По отношение на дружеството Equipolymers, което по време на РП е разполагало с два обекта, произвеждащи PET (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Предвид това, че беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение да се приемат тези консолидирани данни и дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на лидери на пазара, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите на клиенти от ЕС.
(13)
По отношение на твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че капацитетът за доставка може да се разглежда в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел потреблението, свързано със собствена употреба, може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да присъства такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двойствен интерес, породен от едновременния статут на дружество като производител и като преработвател от ЕС. Статутът на дружество като производител и като преработвател от ЕС не е свързан с резултатите от работата на промишлеността на Съюза, където като база за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе изложеното в твърдението се отхвърля.
(14)
По отношение на твърдението за цялостната представителност на извадката отново се изтъква, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството на Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
По отношение на твърдението, че подбраната извадка не е статистически издържана, се отбелязва, че в член 17, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се базира на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически издържана“ извадка.
(16)
Поради липсата на други коментари по отношение на констатациите изложеното в съображения 3-10 от временния регламент се потвърждава.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 12 от временния регламент разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от разглежданите държави и попадащ под код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 14 от временния регламент се посочва, че разследването показа, че произведеният от промишлеността на Съюза и продаден в Съюза PET и PET, произведен и продаден на вътрешния пазар в разглежданите държави и изнесен за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, обект на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе разделен допълнително на различни подвидове продукти за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде разделен на различни подвидове продукти в съответствие с различните им вискозитетни индекси, тъй като вискозитетният индекс е основен показател при определянето на различните приложения на произведените видове на PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе съответно адаптирана.
В. ДЪМПИНГ
(21)
Както е обяснено в съображение 20, методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе адаптирана и дъмпинговият марж за всяка разглеждана държава сега се изчислява отделно за всеки продукт.
1. Иран
1.1. Нормална стойност
(22)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 16-18 от временния регламент, се потвърждава.
1.2. Експортна цена
(23)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 19 от временния регламент, се потвърждава.
1.3. Сравнение
(24)
В съображение 23 от временния регламент се посочва, че иранският износител не е бил в състояние да определи количествено предполагаемото въздействие на санкциите спрямо Иран по начин, който да може да бъде подкрепен с доказателства. В коментарите си по временния регламент дружеството твърди, че задължение на разследващия орган, а не на износителя, е да гарантира, че сравнението е справедливо. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент обаче корекция може също така да бъде направена за разлики в други фактори, ако бъде доказано, че те влияят на сравнимостта на цените, и по-специално, че потребителите редовно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори. Тъй като задължение на износителя производител е да докаже съществуването на други фактори, твърдението се отхвърля и методологията, разяснена в съображения 20-23 от временния регламент, се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(25)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 24-25 от временния регламент, се потвърждава.
(26)
Окончателният дъмпингов марж за Иран, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 26,8 %.
2. Пакистан
2.1. Нормална стойност
(27)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 27-29 от временния регламент, се потвърждава.
2.2. Експортна цена
(28)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 30 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(29)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 31-32 от временния регламент, се потвърждава.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 33 от временния регламент, се потвърждава.
(31)
Окончателният дъмпингов марж за единствения пакистански производител износител Novatex Limited, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(32)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в Пакистан, не следва да се налагат окончателни мерки.
3. Обединени арабски емирства
3.1. Нормална стойност
(33)
След промяна на методологията, разяснена в съображения 20 и 21, резултатите от проверката при обичайни търговски условия, както е описано в съображения 37 и 38 от временния регламент, се промениха по отношение на някои разновидности на продукта. Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(34)
Когато не е имало рентабилни продажби на дадена разновидност на продукта, се счита, че този вид продукт е продаван в недостатъчни количества на цена на вътрешния пазар, за да може да се вземе като подходяща основа за установяване на нормалната стойност.
(35)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за дадена разновидност на продукта, продаван от производителите износители, да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент бяха определени въз основата на действителните данни за производството и продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.2. Експортна цена
(37)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 39 от временния регламент, се потвърждава.
3.3. Сравнение
(38)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 40-41 от временния регламент, се потвърждава.
3.4. Дъмпингов марж
(39)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 42 от временния регламент, се потвърждава.
(40)
Окончателният дъмпингов марж за единствения производител износител от ОАЕ - JBF RAK LLC, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(41)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в ОАЕ, не следва да се налагат окончателни мерки.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление на Съюза
(42)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това изложеното в съображения 45-50 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Отново се изтъква, че в съображение 52 от временния регламент бе счетено, че тъй като констатираният по отношение на Пакистан дъмпингов марж е на равнище de minimis, въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с вноса от Иран и ОАЕ, за който временно е установено, че е дъмпингов.
(44)
Предвид това, че по-нататъшното разследване показа, че дъмпинговият марж за ОАЕ също е на равнище de minimis, се счита, че въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с дъмпинговия внос от Иран. Следователно не се извършва кумулативна оценка на вноса.
2.2. Обем на разглеждания внос
(45)
Обемът на дъмпинговия внос в ЕС на разглеждания продукт започна от сравнително ниски равнища през 2006 г., но постепенно нарасна до РП, достигайки 55 500 тона през РП. По-конкретно, вносът от Иран нарасна повече от два пъти между 2006 г. и 2007 г., преди да нарасне с над 100 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още почти 130 процентни пункта между 2008 г. и РП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от Иран (в тонове)
11 752
26 624
40 101
55 500
Индекс (2006 = 100)
100
227
341
472
Пазарен дял на дъмпинговия внос от Иран
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Източник: Евростат
2.3. Пазарен дял на разглеждания внос
(46)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран се установи на 0,4 % през 2006 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с 1,5 процентни пункта, през разглеждания период. По-конкретно той нарасна с 0,5 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г., с още 0,5 - между 2007 г. и 2008 г., и с 0,5 процентни пункта - между 2008 г. и РП. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран е бил 1,9 %.
2.4. Цени
i) Динамика на цените
(47)
През разглеждания период средната цена на вноса е намаляла с 11 %, като най-резкият спад е бил в периода от 2008 г. до РП. По-конкретно, средната цена е останала непроменена през 2007 г. и е намаляла с 2 процентни пункта през 2008 г., като впоследствие е спаднала с още 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена на вноса от Иран (евро/тон)
1 033
1 034
1 008
920
Индекс
100
100
98
89
Източник: Евростат
ii) Подбиване на цените
(48)
След временното разгласяване иранският износител заяви, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена, като неправилно е изчислен размерът на равнището на търговска корекция; не бе предложено обаче алтернативно количествено определение на равнището на търговска корекция. На практика основата на равнището на търговия, използвана при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната цена CIF. Няма друга информация за подобна корекция, затова твърдението се отхвърля. Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда е занижена. В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
(49)
Предвид изложеното по-горе окончателно се потвърждава, че продаваните в Съюза дъмпингови продукти с произход от Иран са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 3,2 %.
3. Положение на промишлеността на Съюза
(50)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като поради грешно подбраната извадка не би могло да се екстраполират резултати за цялата промишленост на Съюза. Например бе заявено, че тъй като едно дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по досието. Във всеки случай използването на капацитета само на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата по отношение на почти всички останали показатели за вреда за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(51)
Поради липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 63-82 от временния регламент се потвърждава.
4. Заключение относно вредата
(52)
Поради липса на каквито и да било конкретни коментари заключението относно вредата, изложено в съображения 83-85 от временния регламент, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(53)
Нарастването на обема на дъмпинговия внос от Иран почти пет пъти между 2006 г. и РП и на съответния му пазарен дял от пазара на Съюза, т.е. с 1,5 процентни пункта, а така също и установеното подбиване на цените (3,2 % по време на РП) като цяло съвпадат с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза. Следователно може да се направи заключението, че дъмпинговият внос от Иран е имал въздействие върху установената вреда за промишлеността на Съюза.
(54)
Важно е да се подчертае, че при паралелната процедура срещу субсидиране бе установено, че кумулативният субсидиран внос от Пакистан, ОАЕ и Иран причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(55)
От друга страна, предвид значителния обем и ниските цени на вноса от Корея и Пакистан, също така се потвърждава, както е заявено в съображения 94 и 96 от временния регламент, че този внос допринася до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(56)
Освен това според тази процедура значителният внос от ОАЕ (около 150 000 t) също е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(57)
Едновременно с това пазарният дял на иранският внос е бил под 1 % през 2006 г. и 2007 г., а през РП е бил само близо до 2 %, което съответства на 55 000 t.
(58)
Трябва също така да се отбележи, че подбиването, установено за иранския производител, е било по-ниско отколкото при недъмпинговия внос от ОАЕ.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(59)
В заключение може да се каже, че макар горният анализ да показва, че дъмпинговият внос с произход от Иран е имал неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, то това въздействие, взето само по себе си, не е било в степен, в която да се счете за съществено, както се изисква в член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(60)
Разследването доказа, че разглежданият продукт, внасян от Пакистан и от ОАЕ, не е продаван на дъмпингова цена. Следователно процедурата по отношение на Пакистан и на ОАЕ се прекратява, без да се налагат мерки.
(61)
Разследването доказа, че вносът от Иран на разглеждания продукт е бил на дъмпингови цени и донякъде е допринесъл за вредата, понесена от Съюза.
(62)
Както е посочено в съображение 59, бе установено, че неблагоприятното въздействие на вноса от Иран върху положението на промишлеността на Съюза не е било в степен, която би позволила да бъде определено като съществено.
(63)
Предвид горното, като се отчита липсата на значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Иран, се прави заключението, че процедурата следва да бъде прекратена, без да се налагат мерки и спрямо Иран.
(64)
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се прекратява.
Член 2
Регламент (ЕС) № 472/2010 се отменя. Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010 върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран и Обединените арабски, се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2010 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 28 settembre 2010
che chiude il procedimento antidumping relativo alle importazioni di alcuni tipi di polietilene tereftalato originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti e che svincola gli importi depositati a titolo di dazio provvisorio
(2010/577/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure provvisorie
(1)
Il 3 settembre 2009 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2), l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni di alcuni tipi di polietilene tereftalato (PET) originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti («paesi interessati»). Con il regolamento (UE) n. 472/2010 (3) («regolamento provvisorio»), il 1o giugno 2010 la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni tipi di polietilene tereftalato originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti.
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 20 luglio 2009 dal comitato per il polietilene tereftalato dell’associazione Plastics Europe («il denunciante») a nome di produttori che rappresentano una proporzione maggioritaria, in questo caso superiore al 50 %, dell’intera produzione UE di alcuni tipi di polietilene tereftalato.
(3)
Come indicato al considerando 11 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PI («periodo in esame»).
(4)
Nel parallelo procedimento antisovvenzioni, con il regolamento (UE) n. 473/2010 (4) la Commissione ha istituito un dazio compensativo provvisorio sulle importazioni di alcuni tipi di polietilene tereftalato originario dell’Iran e degli Emirati arabi uniti.
2. Fase successiva del procedimento
(5)
Successivamente alla divulgazione dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stata decisa l’istituzione delle misure antidumping provvisorie («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte relative alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno inoltre avuto la possibilità di essere sentite.
(6)
La Commissione ha continuato a raccogliere e a verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Sono state esaminate le osservazioni presentate oralmente o per iscritto dalle parti interessate in seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e, ove opportuno, le conclusioni provvisorie sono state modificate di conseguenza.
(7)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare la chiusura del procedimento e il rilascio degli importi depositati a titolo di dazi provvisori («divulgazione delle conclusioni definitive»). È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni successivamente alla divulgazione di queste informazioni.
(8)
Le osservazioni presentate oralmente o per iscritto dalle parti interessate sono state esaminate e, ove opportuno, le conclusioni sono state modificate di conseguenza.
3. Parti interessate dal procedimento
(9)
Alcune parti interessate hanno affermato che il campione di produttori UE non era rappresentativo ed omogeneo e che pertanto l’analisi del pregiudizio era carente. È stato affermato in particolare che il ricorso al campionamento non era necessario dato che i produttori non erano numerosi. Inoltre è stato dichiarato che separando «artificiosamente» i gruppi di società in singoli soggetti giuridici il campione non avrebbe compreso alcuni dei leader del mercato (Artenius, M&G Polimeri) e che, essendovi inclusi anche due gruppi di società, la metodologia utilizzata per la selezione del campione mancava di coerenza. È stato inoltre affermato che il campione non era rappresentativo poiché non comprendeva produttori che vendessero quantitativi sufficienti a un’impresa collegata di trasformazione del PET. Di conseguenza le istituzioni non avrebbero potuto valutare la capacità di approvvigionamento dell’industria dell’Unione e non avrebbero tenuto conto del conflitto d’interessi della medesima. Inoltre, dato che una società, non avendo fornito tutte le informazioni necessarie, è stata esclusa dal campione, la rappresentatività sarebbe scesa al 28 % della produzione dell’UE. Le stesse parti hanno affermato che il campione selezionato non era statisticamente valido.
(10)
A proposito della tesi secondo la quale, non essendo i produttori numerosi, non sarebbe stato necessario eseguire un campionamento, la Commissione ribadisce che nel corso del campionamento si sono manifestati 14 produttori dell’Unione appartenenti a otto gruppi di società. Dato il numero oggettivamente elevato di produttori dell’UE che hanno collaborato, vale a dire 14, è stato applicato il campionamento a norma dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base in considerazione del massimo volume rappresentativo di vendite realizzate che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. Il campione selezionato consisteva di cinque singole società (con sei impianti di produzione).
(11)
Per quanto riguarda la prima affermazione circa la rappresentatività del campione va rilevato che le istituzioni possono includere singole società che fanno parte di un gruppo compreso nel campione purché siano rappresentative e tengano una contabilità finanziaria separata. Diversamente, esaminare tutti e quattordici i produttori UE appartenenti agli otto gruppi di società avrebbe impedito di concludere l’inchiesta nei tempi previsti. Tuttavia il fatto che due gruppi di società siano stati inclusi nel campione non è incompatibile con la metodologia di campionamento applicata in questo caso, vale a dire il massimo volume rappresentativo di vendite a clienti dell’UE.
(12)
Per quanto attiene a Indorama, il gruppo possedeva due diversi impianti di produzione nel PI - uno nei Paesi Bassi e l’altro nel Regno Unito. L’inclusione di questo gruppo nel campione è in linea con la metodologia di campionamento applicata dato che tali impianti costituivano, da un punto di vista giuridico e finanziario, un unico soggetto. Per quanto riguarda Equipolymers, che comprendeva due entità distinte che producevano PET nel PI (una in Italia e un’altra in Germania), la società ha fornito dati consolidati per entrambi gli impianti. Poiché durante la visita effettuata alla sede della società è stato possibile verificare tali dati consolidati, ai fini del presente procedimento è stato deciso di accettare tali dati consolidati e di trattare le società di Equipolymers che producono PET come un unico soggetto. A proposito dell’argomentazione secondo cui Artenius e M&G Polimeri avrebbero dovuto essere incluse nel campione in quanto leader del mercato, va rilevato che nessuna delle loro singole entità apparteneva alle società con il più importante volume di vendite a clienti dell’UE.
(13)
Per quanto riguarda l’affermazione che il campione non era rappresentativo in quanto non vi era incluso un produttore la cui produzione è destinata in gran parte a soddisfare il fabbisogno interno, va rilevato che la capacità di approvvigionamento può essere esaminata, se richiesto, nel quadro dell’analisi dell’interesse dell’Unione e a tale scopo il consumo vincolato può essere dedotto dal volume di produzione. Di conseguenza non è necessario che un siffatto produttore sia incluso nel campione al fine di esaminare determinati fattori del pregiudizio. In secondo luogo anche il duplice interesse di una società derivante dalla sua posizione in qualità di produttore e contemporaneamente di impresa di trasformazione dell’UE può essere valutato nell’ambito dell’analisi dell’interesse dell’Unione. La posizione di una società che svolge attività di produzione e trasformazione non è collegata con l’andamento dell’industria dell’Unione, per cui si prendono come riferimento le vendite effettuate ad acquirenti indipendenti nell’UE. L’obiezione è stata pertanto respinta.
(14)
Riguardo all’obiezione circa la rappresentatività globale del campione va ricordato che la riduzione del campione a quattro società ha fatto scendere la rappresentatività dal 65 % al 47 % delle vendite di tutti i produttori che hanno collaborato. Tali quattro società rappresentavano il 52 % della produzione dell’Unione. Si ritiene che questo sia un campione rappresentativo dei produttori UE in termini di vendite ad acquirenti indipendenti nell’Unione.
(15)
Per quanto riguarda l’obiezione secondo cui il campione selezionato non era statisticamente valido, si sottolinea che l’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base prevede che, in alternativa a un campione «statisticamente valido», si possa ricorrere a un campione basato sul massimo volume rappresentativo di vendite che possa essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile.
(16)
In assenza di altre osservazioni sui risultati, si confermano i considerando da 3 a 10 del regolamento provvisorio.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(17)
Si ricorda che al considerando 12 del regolamento provvisorio il prodotto in esame viene definito come polietilene tereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g secondo la norma ISO 1628-5, originario dei paesi interessati e attualmente classificato al codice NC 3907 60 20.
(18)
Inoltre il considerando 14 del regolamento provvisorio indica che dall’inchiesta è emerso che il PET prodotto e venduto nell’Unione dall’industria UE e il PET prodotto e venduto sui mercati nazionali dei paesi interessati ed esportato nell’Unione sono prodotti simili.
(19)
Dato che il prodotto oggetto dell’inchiesta è stato considerato un prodotto omogeneo, non è stato ulteriormente suddiviso in diversi tipi di prodotto ai fini del calcolo dei margini di dumping e di pregiudizio.
(20)
Un produttore esportatore ha dichiarato che il PET dovrebbe essere suddiviso in diversi tipi di prodotto a seconda del coefficiente di viscosità, essendo tale coefficiente essenziale per determinare le diverse applicazioni dei tipi di PET prodotti. Si è considerato opportuno accogliere tale affermazione e la metodologia per calcolare i margini di dumping e di pregiudizio è stata adeguata di conseguenza.
C. DUMPING
(21)
Come spiegato al considerando 20, la metodologia per calcolare il margine di dumping è stata adeguata e tale margine relativo a ogni paese interessato è ora calcolato separatamente per ogni tipo di prodotto.
1. Iran
1.1. Valore normale
(22)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata ai considerando da 16 a 18 del regolamento provvisorio.
1.2. Prezzo all’esportazione
(23)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata al considerando 19 del regolamento provvisorio.
1.3. Confronto
(24)
Il considerando 23 del regolamento provvisorio indicava che l’esportatore iraniano non era stato in grado di quantificare il presunto impatto delle sanzioni contro l’Iran in modo suffragabile da prove. Nelle sue osservazioni al regolamento provvisorio, la società ha affermato che è compito dell’autorità inquirente e non dell’esportatore garantire un confronto equo. A norma dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera k), del regolamento di base, un adeguamento può tuttavia essere ugualmente effettuato per differenze relative ad altri fattori se è dimostrato che tali differenze incidono sulla comparabilità dei prezzi, in particolare che gli acquirenti pagano sistematicamente prezzi diversi sul mercato interno a causa della differenza fra tali fattori. Poiché spetta al produttore esportatore dimostrare l’esistenza di altri fattori, l’obiezione è respinta e si conferma la metodologia di cui ai considerando da 20 a 23 del regolamento provvisorio.
1.4. Margine di dumping
(25)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata ai considerando 24 e 25 del regolamento provvisorio.
(26)
Il margine di dumping definitivo per l’Iran, espresso in percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è del 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Valore normale
(27)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata ai considerando da 27 a 29 del regolamento provvisorio.
2.2. Prezzo all’esportazione
(28)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata al considerando 30 del regolamento provvisorio.
2.3. Confronto
(29)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata ai considerando 31 e 32 del regolamento provvisorio.
2.4. Margine di dumping
(30)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata al considerando 33 del regolamento provvisorio.
(31)
Il margine di dumping definitivo per la Novatex Limited, unico produttore esportatore pakistano, espresso in percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è dell’0,6 %, ovvero inferiore a quello minimo di cui all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base.
(32)
Non vanno istituite misure definitive visto che in Pakistan non vi sono altri produttori del prodotto in esame.
3. Emirati arabi uniti
3.1. Valore normale
(33)
In seguito al cambiamento di metodologia di cui ai considerando 20 e 21, i risultati realizzati nel corso di normali operazioni commerciali, di cui ai considerando 37 e 38 del regolamento provvisorio, sono cambiati per quanto concerne alcuni tipi di prodotto. Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava al massimo l’80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivo praticato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quel tipo di prodotto.
(34)
Se non esistevano vendite remunerative di un determinato tipo di prodotto, si è ritenuto che tale prodotto fosse venduto in quantità insufficienti affinché il prezzo praticato sul mercato interno potesse essere utilizzato in modo adeguato come base per determinare il valore normale.
(35)
Quando non è stato possibile utilizzare i prezzi di un particolare tipo di prodotto praticati dai produttori esportatori sul mercato interno per determinare il valore normale, esso è stato costruito come disposto dall’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(36)
Per costruire il valore normale ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, gli importi corrispondenti alle spese di vendita, alle spese generali e alle spese amministrative e ai profitti sono stati stabiliti, come disposto dall’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, a partire dai dati reali riguardanti la produzione e le vendite nell’ambito di normali operazioni commerciali del prodotto simile da parte del produttore esportatore oggetto dell’inchiesta.
3.2. Prezzo all’esportazione
(37)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata al considerando 39 del regolamento provvisorio.
3.3. Confronto
(38)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata ai considerando 40 e 41 del regolamento provvisorio.
3.4. Margine di dumping
(39)
In mancanza di osservazioni diverse da quelle già menzionate nei precedenti considerando 20 e 21, si conferma la metodologia illustrata al considerando 42 del regolamento provvisorio.
(40)
Il margine di dumping definitivo per la JBF RAK LLC, unico produttore esportatore degli EAU, espresso in percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è dello 0,6 %, ovvero inferiore a quello minimo di cui all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base.
(41)
Poiché non vi sono altri produttori del prodotto in esame negli EAU, non è opportuno istituire misure definitive.
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione dell’Unione, industria dell’Unione e consumo dell’Unione
(42)
Non sono pervenute osservazioni in merito alla produzione dell’Unione, all’industria dell’Unione e al consumo dell’Unione. Sono pertanto confermate le conclusioni di cui ai considerando da 45 a 50 del regolamento provvisorio.
2. Importazioni dai paesi interessati
2.1. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame
(43)
Va ricordato che, come indicato al considerando 52 del regolamento provvisorio, dato che il margine di dumping riscontrato per il Pakistan è minimo, si ritiene impossibile valutare l’effetto di queste importazioni insieme a quello delle importazioni oggetto di dumping dall’Iran e dagli EAU.
(44)
Dato che l’ulteriore inchiesta ha mostrato che il margine di dumping riscontrato per gli EAU è minimo, si ritiene impossibile valutare l’effetto di queste importazioni insieme a quello delle importazioni oggetto di dumping dall’Iran. Di conseguenza, non si effettua una valutazione cumulativa delle importazioni.
2.2. Volume delle importazioni in esame
(45)
Il volume delle importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame nell’UE registrava un livello relativamente basso nel 2006 per poi aumentare gradualmente fino al PI, quando ha raggiunto il livello di 55 500 tonnellate. Più in particolare, le importazioni dall’Iran sono più che raddoppiate tra il 2006 e il 2007, per poi aumentare ulteriormente di 100 punti percentuali nel 2008 rispetto al 2007 e ancora di 130 punti percentuali tra il 2008 e il PI.
Tabella 1
2006
2007
2008
PI
Volume delle importazioni dall’Iran oggetto di dumping (in tonnellate)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indice (2006 = 100)
100
227
341
472
Quota di mercato delle importazioni dall’Iran oggetto di dumping
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Fonte: Eurostat.
2.3. Quota di mercato delle importazioni in esame
(46)
La quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dall’Iran, pari allo 0,4 % nel 2006, è progressivamente aumentata di quasi 1,5 punti percentuali durante il periodo in esame. Più precisamente è salita di 0,5 punti percentuali tra il 2006 e il 2007, di altri 0,5 punti percentuali tra il 2007 e il 2008 e di 0,5 punti percentuali tra il 2008 e il PI quando la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dall’Iran è stata del 1,9 %.
2.4. Prezzi
i) Andamento dei prezzi
(47)
Il prezzo medio delle importazioni si è ridotto dell’11 % nel periodo in esame, subendo il calo maggiore tra il 2008 e il PI; più precisamente, il prezzo medio si è mantenuto stabile nel 2007, è sceso del 2 % nel 2008 per poi calare di altri 9 punti percentuali nel corso del PI.
Tabella 2
2006
2007
2008
PI
Prezzo delle importazioni dall’Iran (EUR/t)
1 033
1 034
1 008
920
Indice
100
100
98
89
Fonte: Eurostat.
ii) Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(48)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, l’esportatore iraniano ha osservato che il suo margine di pregiudizio era stato sovrastimato, poiché la media ponderata del prezzo di vendita unitario era sottostimata a causa del calcolo errato dell’adeguamento per tenere conto dello stadio commerciale. Tuttavia, non è stata proposta alcuna quantificazione alternativa dell’adeguamento per tenere conto dello stadio commerciale. L’adeguamento relativo allo stadio commerciale utilizzato nel calcolo provvisorio era un importo fisso per tonnellata pari alla commissione applicata dall’agente importatore che ha collaborato la quale rappresenta circa l’1 % del prezzo cif medio. Non essendo disponibili altre informazioni relative a tale adeguamento, l’obiezione è stata respinta. La stessa parte ha inoltre affermato che l’aliquota del 2 % applicata per i costi successivi all’importazione appare sottostimata. A questo proposito va ricordato che non vi è stato alcun importatore che abbia collaborato all’inchiesta e che non è stato possibile verificare i reali costi successivi all’importazione. In assenza di altre informazioni disponibili è stata quindi applicata l’aliquota utilizzata per i procedimenti precedenti.
(49)
Alla luce di quanto precede, si conferma in via definitiva che i prezzi di vendita sul mercato UE dei prodotti originari dell’Iran ed oggetto di pratiche di dumping erano del 3,2 % inferiori a quelli dell’industria dell’UE.
3. Situazione dell’industria dell’Unione
(50)
Alcune parti interessate hanno sostenuto che non sussisteva pregiudizio in quanto il campione era stato selezionato erroneamente e di conseguenza non era possibile ricavare risultati per l’industria dell’Unione nel suo insieme. È stato affermato a titolo di esempio che il fatto che una società (non compresa nel campione) avesse indicato che utilizzava più del 100 % della propria capacità sarebbe una chiara conferma dell’assenza di pregiudizio. Va rilevato che tale dato, estrapolato dalle informazioni presentate da tale società alle autorità di borsa di un paese terzo, non è verificato e non concorda con le informazioni contenute nel fascicolo. Ad ogni modo l’utilizzo degli impianti di un solo produttore dell’UE non può modificare le conclusioni sul pregiudizio concernenti quasi tutti gli altri indicatori di pregiudizio relative ai produttori dell’UE inseriti nel campione e agli altri produttori dell’UE.
(51)
In assenza di altre argomentazioni o osservazioni, si confermano i considerando da 63 a 82 del regolamento provvisorio.
4. Conclusioni relative al pregiudizio
(52)
In assenza di osservazioni specifiche, si confermano le conclusioni relative al pregiudizio di cui ai considerando da 83 a 85 del regolamento provvisorio.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(53)
L’incremento del volume delle importazioni oggetto di dumping dall’Iran, quasi quintuplicato tra il 2006 e il PI e della corrispondente quota di mercato dell’Unione, pari a 1,5 punti percentuali, nonché la sottoquotazione riscontrata (3,2 % nel PI), hanno generalmente coinciso con il deterioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione. Si può quindi concludere che le importazioni oggetto di dumping dall’Iran hanno avuto un effetto sul pregiudizio accertato subito dall’industria dell’Unione.
(54)
È importante sottolineare che nel parallelo procedimento antisovvenzioni le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti dal Pakistan, dagli EAU e dall’Iran sono risultate arrecare un pregiudizio grave all’industria dell’Unione.
(55)
D’altra parte, dati i rilevanti volumi e i prezzi bassi delle importazioni dalla Corea e dal Pakistan, si conferma, come indicato ai considerando 94 e 96 del regolamento provvisorio, che tali importazioni hanno contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, sebbene si sia trattato solo di un’incidenza limitata.
(56)
Dal presente procedimento è risultato inoltre che considerevoli importazioni dagli EAU (150 000 t) avevano prezzi inferiori a quelli dell’industria dell’Unione.
(57)
Allo stesso tempo la quota di mercato delle importazioni iraniane era inferiore all’1 % nel 2006 e nel 2007, e nel PI rimaneva intorno al 2 % (55 000 t).
(58)
Si ricorda inoltre che la differenza di prezzi stabilita per il produttore iraniano era inferiore a quella riscontrata nel caso di importazioni non oggetto di dumping dagli EAU.
2. Conclusioni in merito al nesso di causalità
(59)
In conclusione, mentre dalla precedente analisi emerge che le importazioni oggetto di dumping provenienti dall’Iran hanno avuto un effetto negativo sulla situazione dell’industria dell’Unione, tale incidenza non era di per sé sufficiente per essere considerata materiale a norma dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
F. CHIUSURA DEL PROCEDIMENTO
(60)
Dall’inchiesta è emerso che le importazioni del prodotto in esame dal Pakistan e dagli EAU non erano vendute a prezzi di dumping. Di conseguenza, è opportuno chiudere il procedimento riguardante il Pakistan e gli EAU senza l’istituzione di misure.
(61)
Dall’inchiesta è emerso che le importazioni del prodotto in esame dall’Iran erano vendute a prezzi di dumping e hanno contribuito in misura limitata al pregiudizio subito dall’industria comunitaria.
(62)
Come indicato al considerando 59, tuttavia, è emerso che l’effetto negativo delle importazioni iraniane sulla situazione dell’industria dell’Unione non era di per sé sufficiente da essere considerato materiale.
(63)
Alla luce di quanto sopra e considerando l’assenza di un pregiudizio notevole causato dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dall’Iran, si conclude che il procedimento deve essere chiuso senza l’istituzione di misure anche per quanto concerne l’Iran.
(64)
Gli importi depositati a titolo di dazio antidumping provvisorio imposto a norma del regolamento (UE) n. 472/2010 vanno svincolati,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
È chiuso il procedimento antidumping concernente le importazioni di polietilene tereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g secondo la norma ISO 1628-5, attualmente classificato al codice NC 3907 60 20 e originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti.
Articolo 2
Il regolamento (UE) n. 472/2010 è abrogato. Sono svincolati gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio a norma del regolamento (UE) n. 472/2010 sulle importazioni di polietilene tereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g secondo la norma ISO 1628-5, attualmente classificato al codice NC 3907 60 20 e originario dell’Iran e degli Emirati arabi uniti.
Articolo 3
La presente decisione entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Fatto a Bruxelles, il 28 settembre 2010.