РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 699/2012 DELLA COMMISSIONE
del 30 luglio 2012
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni accessori per tubi di ferro o di acciaio originari della Russia e della Turchia
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 1o novembre 2011 la Commissione europea («la Commissione») ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) («avviso di apertura»), l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni di alcuni accessori per tubi di ferro o di acciaio originari della Russia e della Turchia («paesi interessati»).
(2)
Il procedimento è stato aperto a seguito di una denuncia presentata il 20 settembre 2011 dal Comitato di difesa dell'industria degli accessori da saldare testa a testa dell'Unione europea (Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union) («il denunziante») per conto di produttori che rappresentano una proporzione rilevante, in questo caso superiore al 40 %, della produzione totale di alcuni accessori per tubi di ferro o di acciaio dell'Unione. La denuncia conteneva elementi che permettevano di presumere l'esistenza di pratiche di dumping relative al prodotto citato e di un notevole pregiudizio da esse derivante, tali da giustificare l'apertura di un procedimento.
2. Parti interessate al procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento il denunziante, altri produttori noti dell'Unione, i produttori esportatori noti e i rappresentanti dei paesi interessati, gli importatori e gli utilizzatori noti. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine indicato nell'avviso di apertura.
(4)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un'audizione.
a) Campionamento dei produttori dell'Unione
(5)
Dato il numero presumibilmente elevato di produttori dell'Unione, nell'avviso di apertura è stato previsto di ricorrere al campionamento per determinare il pregiudizio, come previsto dall'articolo 17 del regolamento di base.
(6)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha annunciato di avere selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell'Unione. Il campione era costituito da tre società, sulle 22 note come produttrici del prodotto simile prima dell'apertura dell'inchiesta.
(7)
Il campione è stato selezionato sulla base dei volumi di vendite e di produzione per i quali è ragionevole ritenere possibile svolgere un'inchiesta nel tempo a disposizione. I produttori dell'Unione che costituiscono il campione hanno sede in quattro Stati membri e rappresentano il 48 % del totale delle vendite nell'Unione di tutti i produttori dell'Unione e il 64 % dei produttori che si sono manifestati. Nessuna delle parti interessate si è opposta al campione proposto.
b) Campionamento degli importatori indipendenti
(8)
Dato il numero presumibilmente elevato di importatori indipendenti, nell'avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento, in conformità all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti gli importatori e i produttori dell'Unione sono stati invitati a prendere contatto con la Commissione e a fornire, secondo le modalità indicate nell'avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta (1o ottobre 2010 - 30 settembre 2011).
(9)
Dei 38 importatori indipendenti contattati dalla Commissione, solo cinque società hanno risposto entro il termine stabilito. Una società è risultata essere utilizzatrice più che importatrice. Si è pertanto ritenuto che non fosse necessario selezionare un campione e sono stati inviati questionari a tutti e quattro gli importatori che si sono manifestati. Infine, solo due importatori hanno risposto al questionario e hanno collaborato pienamente all'inchiesta.
c) Campionamento dei produttori esportatori
(10)
Dato il numero presumibilmente elevato di produttori esportatori, nell'avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento per determinare il dumping, in conformità all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori dell'Unione sono stati invitati a prendere contatto con la Commissione e a fornire, secondo le modalità indicate nell'avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta (1o ottobre 2010 - 30 settembre 2011). Sono state anche consultate le autorità dei paesi interessati.
(11)
Per quanto riguarda la Russia, nessun produttore esportatore ha collaborato all'inchiesta. Per quanto riguarda i produttori esportatori turchi, dato che si sono manifestate tre società, la Commissione non ha ritenuto necessario il campionamento. Le tre società turche che hanno collaborato all'inchiesta rappresentano la maggioranza delle esportazioni turche verso l'Unione durante il periodo dell'inchiesta.
d) Risposte al questionario e verifiche
(12)
Per effettuare la propria analisi, la Commissione ha inviato questionari a tutti e tre i produttori esportatori turchi che hanno collaborato, nonché ai produttori dell'Unione inclusi nel campione, agli importatori indipendenti che hanno collaborato e agli utilizzatori.
(13)
Hanno risposto al questionario tutti e tre i produttori esportatori turchi che hanno collaborato, tutti i produttori dell'Unione inclusi nel campione, due importatori indipendenti dell'Unione e quattro utilizzatori.
(14)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione. Sono state effettuate verifiche presso le sedi delle seguenti società:
Produttori esportatori turchi
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turchia,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turchia,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turchia.
Produttori dell'Unione
-
ERNE Fittings, Schlinz, Austria,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italia.
3. Periodo dell'inchiesta
(15)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2010 e il 30 settembre 2011 («periodo dell'inchiesta» o PI). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 2008 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo considerato»).
4. Misure in vigore nei confronti di altri paesi terzi
(16)
Sono in vigore misure antidumping per alcuni accessori per tubi di ferro o di acciaio originari della Malaysia, della Repubblica popolare cinese, della Repubblica di Corea e della Thailandia, e in seguito a pratiche di elusione anche per alcuni accessori per tubi di ferro o di acciaio originari della Repubblica popolare cinese e spediti da Indonesia, Sri Lanka, Filippine e Taiwan (con alcune eccezioni) (3). Questi paesi sono designati qui di seguito come «paesi oggetto di misure antidumping».
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(17)
Il prodotto in esame è costituito da accessori per tubi (diversi dagli accessori fusi, dalle flange e dagli accessori filettati), di ferro o di acciaio (escluso l'acciaio inossidabile), con un diametro esterno massimo inferiore o uguale a 609,6 mm, del tipo usato per la saldatura testa a testa o per altre applicazioni, attualmente classificabili nelle voci NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ed ex 7307 99 80 («il prodotto in esame»).
(18)
I tubi di acciaio senza saldatura o saldati sono utilizzati per la produzione di gomiti, riduttori e raccordi a T, mentre per la fabbricazione di cappellotti, di norma sono utilizzate come materia prima lamiere d'acciaio. I gomiti e i riduttori sono fabbricati mediante taglio e formatura, curvatura o riduzione. I raccordi a T sono fabbricati utilizzando l'idropressione e i cappellotti mediante formatura di lamiere o lastre. Queste operazioni sono generalmente seguite da smussatura e granigliatura prima dell'imballaggio. In alcuni casi il prodotto è anche sottoposto a galvanizzazione. Tutti i tipi di prodotti presentano le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e gli stessi usi di base.
(19)
Gli accessori per tubi sono principalmente utilizzati nell'industria petrolchimica, nella costruzione, nella produzione di energia, nella costruzione navale e negli impianti industriali. Sono utilizzati per raccordare tra loro i tubi in tutte le suddette applicazioni.
2. Prodotto simile
(20)
Il prodotto in esame e alcuni accessori per tubi di ferro o di acciaio venduti sul mercato interno nei paesi interessati, nonché alcuni accessori per tubi di ferro o di acciaio venduti nell'Unione dall'industria dell'Unione, presentano le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e gli stessi impieghi. Essi sono pertanto provvisoriamente considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Russia
(21)
Come indicato nel considerando 11, nessun produttore esportatore russo ha collaborato all'inchiesta. Pertanto, in conformità all'articolo 18 del regolamento di base, il dumping per la Russia è stato calcolato in base ai dati disponibili, come precisato di seguito.
1.1. Valore normale
(22)
Dato che nessun produttore esportatore russo ha collaborato all'inchiesta, il valore normale per la Russia è stato calcolato sulla base dei dati disponibili.
(23)
Va ricordato che la denuncia conteneva dati giustificanti una forte presunzione di dumping per le importazioni russe del prodotto in esame. Il calcolo che ha permesso di stabilire questi elementi era basato su un valore normale costruito per la Russia, in mancanza di informazioni più dettagliate. Tuttavia, per stabilire un valore normale più preciso la Commissione ha deciso, in via provvisoria, di costruire il valore normale per la Russia, sulla base delle informazioni ottenute durante l'inchiesta dai produttori esportatori turchi che utilizzano tubi di acciaio senza saldatura russi per la fabbricazione del prodotto in esame. Infatti, il costo delle materie prime costituisce la parte preponderante dei costi complessivi di produzione del prodotto in esame; questo metodo è stato quindi ritenuto il più adatto per stabilire il valore normale per la Russia in base ai dati disponibili.
(24)
Il valore normale per la Russia è stato quindi calcolato determinando il valore normale medio ponderato dei produttori esportatori turchi che hanno collaborato, che acquistano parte delle loro materie prime dalla Russia.
(25)
È importante notare che il valore normale risultante è stato determinato per il tipo di prodotto (gomiti) che rappresenta il volume di importazioni maggiore e non per tutti i tipi del prodotto in esame, per consentire una comparazione rappresentativa con il prezzo all'esportazione (si veda oltre).
1.2. Prezzo all'esportazione
(26)
In assenza di informazioni più dettagliate sui prezzi, il prezzo all'esportazione per le importazioni del prodotto in esame originarie della Russia è stato stabilito sulla base dei dati Eurostat sulle importazioni. Dato che sono dichiarati con certi codici NC prodotti di natura assai diversa, il prezzo all'esportazione è stato determinato limitando l'uso dei dati Eurostat al tipo di prodotto (gomiti) che rappresenta il volume di importazioni maggiore, considerato rappresentativo di tutto il prodotto in esame. Il prezzo d'esportazione è stato quindi basato sul codice NC 7307 93 11.
(27)
I dati Eurostat hanno dovuto essere corretti in considerazione del fatto che alcune operazioni di importazione dalla Russia in Bulgaria, Estonia e Lituania contenevano dichiarazioni errate, probabilmente a causa di errori di classificazione. Tali operazioni sono state individuate utilizzando le statistiche sulle importazioni fornite nella base dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base e sono state eliminate dal calcolo del prezzo all'esportazione per evitare di utilizzare un prezzo all'esportazione distorto nel calcolo del dumping.
1.3. Confronto
(28)
Il margine di dumping è stato stabilito confrontando il prezzo all'esportazione franco fabbrica basato sui dati Eurostat con il valore normale per la Russia stabilito come indicato sopra.
(29)
Per stabilire il prezzo d'esportazione franco fabbrica, il prezzo all'esportazione cif basato sui dati Eurostat (e corretto per eliminare le distorsioni come indicato sopra) è stato adeguato per tener conto del costo del trasporto. A questo scopo, è stato utilizzato il costo del trasporto come calcolato nella denuncia, perché è stato ritenuto una stima ragionevole.
1.4. Margine di dumping
(30)
I margini di dumping per il paese sono stati espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto.
(31)
In base a quanto precede, il margine di dumping provvisorio per il paese, espresso in percentuale del prezzo cif frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è il seguente:
Società
Margine di dumping provvisorio
Tutte le società
23,8 %
2. Turchia
2.1. Valore normale
(32)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha in primo luogo stabilito, per ciascuno dei tre produttori esportatori che hanno collaborato, se il totale delle vendite sul mercato interno del prodotto simile fosse rappresentativo, ossia se il volume totale di queste vendite rappresentasse almeno il 5 % del volume totale delle sue vendite all'esportazione nell'Unione del prodotto in esame. L'inchiesta ha stabilito che le vendite sul mercato interno del prodotto simile erano rappresentative per tutti i produttori esportatori che hanno collaborato.
(33)
La Commissione ha poi individuato, in rapporto ai tipi di prodotto che le società vendevano sul mercato interno, realizzando vendite complessive rappresentative, i tipi di prodotto identici o direttamente comparabili a quelli venduti per essere esportati nell'Unione.
(34)
Per ciascun tipo del prodotto in esame venduto dai produttori esportatori sui rispettivi mercati interni e considerato comparabile al tipo di prodotto in esame venduto per l'esportazione nell'Unione, è stato stabilito se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative ai fini dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative quando il volume delle vendite di tale tipo di prodotto ad acquirenti indipendenti sul mercato interno, durante il periodo dell'inchiesta, è risultato pari al 5 % circa del volume totale del tipo di prodotto comparabile venduto per l'esportazione nell'Unione. L'inchiesta ha stabilito che, nel caso di ciascuna delle tre società, per la maggioranza dei tipi di prodotto le vendite sul mercato interno erano rappresentative.
(35)
La Commissione ha in seguito esaminato se si poteva ritenere che le vendite sul mercato interno in quantità rappresentative di ciascun tipo di prodotto in esame potevano essere considerate eseguite nell'ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata definita per ciascun tipo di prodotto la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno nel periodo dell'inchiesta.
(36)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto uguale o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava più dell'80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo di vendita medio ponderato era uguale o superiore al costo unitario, il valore normale per tipo di prodotto è stato calcolato come media ponderata di tutti i prezzi di vendita sul mercato interno del tipo di prodotto in questione.
(37)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l'80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto o se il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivamente praticato sul mercato interno, calcolato come prezzo medio ponderato delle sole vendite remunerative sul mercato interno del tipo di prodotto in questione.
(38)
L'inchiesta ha stabilito che le vendite remunerative di alcuni tipi di prodotto comparabili rappresentavano oltre l'80 % del totale delle vendite sul mercato interno e di conseguenza tutte le vendite sul mercato interno sono state considerate nel calcolo del prezzo medio per determinare il valore normale. Per gli altri tipi di prodotto le cui vendite sono state considerate avvenute nell'ambito di normali operazioni commerciali sono state utilizzate soltanto le vendite remunerative.
(39)
Se i tipi di prodotto sono stati venduti in perdita, non sono stati considerati come venduti nell'ambito di normali operazioni commerciali. Per i tipi di prodotti non venduti nell'ambito di normali operazioni commerciali, nonché per quelli non venduti in quantità rappresentative sul mercato interno, il valore normale ha dovuto essere costruito. Tutte e tre le società oggetto dell'inchiesta hanno venduto tali tipi di prodotto per l'esportazione nell'Unione, anche se in quantità limitate.
(40)
Come previsto dall'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, il valore normale è stato costruito sommando le spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) sostenute e la media ponderata dei profitti realizzati dai produttori esportatori interessati che hanno collaborato sulle vendite del prodotto simile effettuate sul mercato interno nell'ambito di normali operazioni commerciali durante il periodo dell'inchiesta, e la media dei loro costi di produzione durante tale periodo. Per i tipi di prodotto venduti in quantità non rappresentative sul mercato interno, per costruire il valore normale sono state utilizzate la media ponderata dei profitti e le spese generali, amministrative e di vendita nel corso di normali operazioni commerciali relative a tali vendite non rappresentative.
2.2. Prezzo all'esportazione
(41)
In tutti i casi in cui il prodotto in esame era stato esportato ad acquirenti indipendenti nell'Unione, il prezzo all'esportazione è stato stabilito secondo quanto previsto dall'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, ossia sulla base del prezzo all'esportazione realmente pagato o pagabile.
(42)
Una delle tre società turche che hanno collaborato ha effettuato, durante il periodo dell'inchiesta, vendite all'esportazione verso l'Unione in misura molto limitata. La società in questione ha sostenuto che vorrebbe esportare di più nell'Unione, ma che non era in grado di offrire agli importatori prezzi sufficientemente bassi, e ha chiesto che di questo fatto fosse tenuto conto nell'analisi.
(43)
Tuttavia, il calcolo del dumping per questa società ha dovuto essere basato sulle sue vendite limitate. Infatti, anche se le vendite della società verso l'Unione sono state limitate, non possono essere ignorate e sono l'unica base per il calcolo di un margine di dumping individuale per tale società. In ogni caso, l'incapacità dell'impresa di vendere di più a causa del livello elevato dei suoi prezzi non può essere considerata un fattore che influenza il calcolo del dumping per quanto riguarda tale società.
2.3. Confronto
(44)
Il valore normale e i prezzi all'esportazione sono stati confrontati allo stadio franco fabbrica. Ai fini di un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, come prescritto dall'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati effettuati opportuni adeguamenti in tutti i casi in cui si è accertato che essi erano ragionevoli, precisi e giustificati da dati verificati. In particolare, è stato concesso un adeguamento per i costi di trasporto e di assicurazione, compreso il trasporto nel paese esportatore, sconti, commissioni, costi del credito e spese bancarie.
2.4. Margini di dumping
(45)
I margini di dumping provvisori sono stati espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto.
a) Margine di dumping per le società oggetto dell'inchiesta
(46)
In conformità all'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per uno dei tre produttori esportatori che hanno collaborato il margine di dumping individuale è stato stabilito in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all'esportazione nell'Unione del prodotto in esame, praticati dalla società.
(47)
Tuttavia, per gli altri due produttori turchi che hanno collaborato, il calcolo del dumping nei loro riguardi ha dimostrato che le imprese hanno praticato un dumping mirato in un determinato periodo e nei confronti di determinati clienti e regioni. Infatti, i loro prezzi all'esportazione presentavano differenze significative secondo gli acquirenti, le regioni e i periodi. Inoltre, il calcolo del dumping basato sul confronto tra un valore normale medio ponderato e la media ponderata dei prezzi all'esportazione non rispecchiava l'entità effettiva del dumping praticato dai due produttori interessati.
(48)
Pertanto, per rispecchiare l'effettiva entità del dumping praticato dalle due società in questione, come previsto dall'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il valore normale stabilito in base alla media ponderata è stato confrontato, nel loro caso, con i prezzi di tutte le singole operazioni di esportazione verso l'Unione.
b) Margine di dumping per le società che non hanno collaborato
(49)
Per tutti i produttori esportatori turchi che non hanno collaborato è stato stabilito un margine di dumping residuo. Dato che il livello di cooperazione è stato considerato relativamente basso (il volume delle esportazioni delle tre società turche che hanno collaborato all'inchiesta rappresentava meno dell'80 % del totale delle esportazioni turche verso l'Unione durante il PI), il margine di dumping residuo è stato basato su un metodo ragionevole che ha portato a un margine superiore al più alto dei margini individuali delle tre società che hanno collaborato. Questo margine è stato stabilito sulla base delle vendite di tipi di prodotti rappresentativi effettuate dal produttore turco che ha collaborato con il più alto margine di dumping delle tre società che hanno collaborato.
(50)
In base a quanto precede, i margini di dumping provvisori espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Tutte le altre società
16,7 %
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione dell'Unione e industria dell'Unione
(51)
Durante il PI il prodotto simile è stato fabbricato nell'Unione da 22 produttori. I 22 produttori costituiscono pertanto l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e saranno di seguito designati come «industria dell'Unione».
(52)
Come indicato al considerando 7, i tre produttori dell'Unione inclusi nel campione rappresentano il 50 % circa del totale delle vendite nell'Unione del prodotto simile.
2. Consumo dell'Unione
(53)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito in base al volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione, determinato secondo le informazioni tratte dalle risposte al questionario delle società costituenti il campione, dalle stime fornite nella denuncia per gli altri produttori dell'Unione e dai dati Eurostat sul volume delle importazioni.
(54)
Il consumo dell'Unione è notevolmente diminuito (del 40 %) tra il 2008 e il PI. È diminuito del 44 % nel 2009, si è mantenuto allo stesso livello nel 2010, per poi aumentare lievemente di 4 punti percentuali nel PI.
Tabella 1
Consumo dell'Unione
2008
2009
2010
PI
Unità (tonnellate)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indice (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Importazioni dai paesi interessati
3.1. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame
(55)
La Commissione ha esaminato se le importazioni del prodotto in esame originarie della Russia e della Turchia dovessero essere valutate cumulativamente in conformità dell'articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base.
(56)
Per entrambi i paesi interessati l'inchiesta ha dimostrato che i margini di dumping erano superiori ai livelli minimi come definiti all'articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base, e che il volume delle importazioni in dumping da questi due paesi non era trascurabile ai sensi dell'articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base.
(57)
Quanto alle condizioni della concorrenza tra le importazioni dalla Russia e dalla Turchia e il prodotto simile, dall'inchiesta è emerso che i produttori di questi paesi si avvalgono degli stessi canali di vendita e vendono a categorie di acquirenti simili. L'inchiesta ha rivelato inoltre che le importazioni da questi due paesi hanno avuto nel periodo considerato un andamento in crescita in termini di quote di mercato.
(58)
I due esportatori turchi che hanno collaborato hanno sostenuto che il cumulo delle importazioni dalla Russia e dalla Turchia non è appropriato in questo caso, in quanto le importazioni da questi paesi presentano un andamento diverso in termini di volume e di prezzi.
(59)
A questo proposito va rilevato che l'inchiesta ha stabilito che, mentre le importazioni dalla Turchia sono relativamente stabili in termini di volume, le importazioni dalla Russia sono in aumento. Tuttavia, data la contrazione della domanda nel periodo considerato, le quote di mercato delle importazioni da entrambi i paesi sono in aumento. Allo stesso tempo, i loro prezzi non sembrano essere sostanzialmente diversi, almeno nel periodo tra il 2009 e il PI (l'alto prezzo medio delle importazioni russe nel 2008 è probabilmente dovuto a errori nelle dichiarazioni) con i prezzi medi russi leggermente inferiori ma molto vicini ai prezzi medi turchi.
(60)
Stante quanto precede, la Commissione conclude in via provvisoria che sono soddisfatti tutti i criteri di cui all'articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base, e che pertanto le importazioni dalla Russia e dalla Turchia devono essere esaminate cumulativamente.
3.2. Volume delle importazioni in dumping
(61)
Il volume delle importazioni in dumping del prodotto in esame dai paesi interessati nel mercato dell'Unione è aumentato nel periodo considerato del 46 %. Più precisamente, le importazioni sono diminuite del 31 % nel 2009, prima di un forte aumento dell'89 % nel 2010, seguito da un leggero calo di circa 12 punti percentuali nel PI. Il volume delle importazioni in dumping nel PI è stato di 2 935 tonnellate.
Tabella 2
Importazioni in dumping dai paesi interessati
2008
2009
2010
PI
Unità (tonnellate)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indice (2008 = 100)
100
69
158
146
Quota di mercato
2 %
3 %
6 %
5 %
Fonte: Eurostat
3.3. Quota di mercato delle importazioni in dumping
(62)
La corrispondente quota di mercato delle importazioni in dumping dai paesi interessati è più che raddoppiata durante il periodo considerato, passando dal 2 % al 5 %.
3.4. Prezzi
a) Evoluzione dei prezzi
(63)
La tabella che segue riporta il prezzo medio delle importazioni in dumping dai paesi interessati, alla frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, quale risulta dai dati Eurostat. Durante il periodo considerato il prezzo medio delle importazioni dai paesi interessati è rimasto generalmente stabile a 1 961 EUR/tonnellata, con un'eccezione nel 2010, quando sono diminuiti di circa 150 EUR.
Tabella 3
Prezzi medi delle importazioni in dumping
2008
2009
2010
PI
Prezzi medi di vendita (EUR/t)
1 961
1 936
1 788
1 961
Indice (2008 = 100)
100
99
91
100
Fonte: Eurostat
b) Undercutting dei prezzi
(64)
Per ciascun tipo di prodotto sono stati confrontati i prezzi di vendita praticati nell'Unione rispettivamente dai produttori esportatori turchi che hanno collaborato e dai produttori dell'Unione inclusi nel campione. Dato che gli esportatori russi non hanno collaborato all'inchiesta, l'undercutting è stato calcolato utilizzando i prezzi medi cif indicati da Eurostat e i prezzi medi di vendita nell'Unione dei produttori dell'Unione. Ove necessario sono stati applicati adeguamenti per quanto riguarda entrambi i paesi interessati per tener conto del livello commerciale e dei costi successivi all'importazione, compreso il dazio doganale nel caso della Russia.
(65)
Dal confronto è emerso che durante il PI il prezzo di vendita nell'Unione del prodotto in esame oggetto di dumping originario dei paesi interessati era fino al 30 % inferiore ai prezzi dell'industria dell'Unione.
4. Situazione dell'industria dell'Unione
(66)
Come disposto dall'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'impatto delle importazioni in dumping sull'industria dell'Unione ha comportato una valutazione di tutti i fattori e indici economici che possono aver influito sulla situazione dell'industria dell'Unione nel periodo considerato.
(67)
Come si è detto, la Commissione ha fatto ricorso al campionamento dei produttori dell'Unione. Ai fini dell'analisi del pregiudizio sono stati stabiliti due livelli di indicatori di pregiudizio:
-
gli elementi macroeconomici (produzione, capacità, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, prezzi ed entità dei margini di dumping e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping) sono stati valutati a livello dell'intera produzione dell'Unione sulla base delle informazioni raccolte presso i produttori che hanno collaborato e, per gli altri produttori dell'Unione, sulla base di una stima fondata sui dati contenuti nella denuncia,
-
l'analisi degli elementi microeconomici (scorte, salari, redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa, capacità di reperire capitali e investimenti) è stata effettuata, per i produttori dell'Unione facenti parte del campione, sulla base delle informazioni da essi fornite.
4.1. Elementi macroeconomici
a) Produzione
(68)
Tra il 2008 e il PI la produzione dell'Unione è diminuita del 44 %. Più precisamente, è diminuita del 47 % nel 2009 e di altri due punti percentuali nel 2010, per poi aumentare leggermente di 5 punti percentuali nel PI, quando ha raggiunto 53 653 tonnellate.
Tabella 4
Produzione
2008
2009
2010
PI
Unità (tonnellate)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indice (2008 = 100)
100
53
51
56
Fonte: risposte al questionario e denuncia
b) Capacità di produzione e utilizzo della capacità
(69)
La capacità produttiva dei produttori dell'Unione si è mantenuta stabile, a 179 912 tonnellate, nel periodo considerato.
Tabella 5
Capacità di produzione e utilizzo della capacità
2008
2009
2010
PI
Unità (tonnellate)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indice (2008 = 100)
100
100
100
100
Percentuale di utilizzo
53 %
28 %
27 %
30 %
Indice (2008 = 100)
100
53
51
56
Fonte: risposte al questionario e denuncia
(70)
L'utilizzo della capacità è stata del 53 % nel 2008, è scesa al 28 % nel 2009 e al 27 % nel 2010 ed è leggermente risalita nel corso del PI al 30 %. L'evoluzione del tasso di utilizzo rispecchia chiaramente la tendenza della produzione, in quanto la capacità è rimasta stabile.
c) Volume delle vendite
(71)
Il volume delle vendite dei produttori dell'Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione è diminuito del 38 % nel periodo considerato. Le vendite sono scese del 45 % nel 2009, sono rimaste allo stesso livello nel 2010 e sono leggermente aumentate nel PI di 7 punti percentuali. Durante il PI il volume delle vendite dell'Unione è stato di 42 379 tonnellate.
Tabella 6
Vendite dell'Unione
2008
2009
2010
PI
Unità (tonnellate)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indice (2008 = 100)
100
55
55
62
Fonte: risposte al questionario e denuncia
d) Quota di mercato
(72)
La quota di mercato dei produttori dell'Unione si è mantenuta relativamente stabile nel periodo considerato ed è anzi salita al 72 % nel PI. L'aumento della quota di mercato è una conseguenza del fatto che il volume delle vendite dei produttori dell'Unione è diminuito leggermente meno del consumo nello stesso periodo.
Tabella 7
Quota di mercato dei produttori dell'Unione
2008
2009
2010
PI
Quota di mercato
70 %
68 %
69 %
72 %
Indice (2008 = 100)
100
97
98
103
Fonte: risposte al questionario, denuncia e dati Eurostat
e) Crescita
(73)
Dato che il consumo è diminuito del 40 % tra il 2008 e il PI, i produttori dell'Unione non hanno potuto beneficiare di una crescita del mercato.
f) Occupazione
(74)
Per i produttori dell'Unione il livello dell'occupazione è sceso del 18 % tra il 2008 e il PI. Più in particolare, il numero degli addetti è passato da 982 nel 2008 a 824 nel 2009, con un calo del 16 %, e si è mantenuto all'incirca a questo livello nel 2010 per poi scendere ancora a 801 nel PI.
Tabella 8
Occupazione
2008
2009
2010
PI
Unità (persone)
982
824
833
801
Indice (2008 = 100)
100
84
85
82
Fonte: risposte al questionario e denuncia
g) Produttività
(75)
La produttività della forza lavoro dei produttori dell'Unione, misurata come produzione annua (in tonnellate) per addetto, è diminuita del 31 % nel periodo considerato. La produzione è infatti diminuita a un tasso superiore a quello del calo dell'occupazione.
Tabella 9
Produttività
2008
2009
2010
PI
Unità (tonnellate per addetto)
194
121
115
134
Indice (2008 = 100)
100
63
60
69
Fonte: risposte al questionario e denuncia
h) Prezzi di vendita
(76)
I prezzi medi annui di vendita praticati dai produttori dell'Unione sul mercato dell'Unione ad acquirenti indipendenti nel periodo considerato sono diminuiti di oltre il 10 %. Più precisamente, i prezzi medi inizialmente sono aumentati di circa il 12 % nel 2009 per poi scendere nettamente di 23 punti percentuali nel 2010 e mantenersi a questo livello nel PI. Nel PI il prezzo medio dei produttori dell'Unione è stato di 3 096 EUR per tonnellata.
Tabella 10
Prezzi medi dei produttori dell'Unione
2008
2009
2010
PI
Unità (EUR/tonnellata)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indice (2008 = 100)
100
112
89
89
Fonte: risposte al questionario e denuncia
(77)
Come indicato in precedenza, i prezzi di vendita delle importazioni in dumping dalla Russia e dalla Turchia sono stati inferiori ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione.
i) Entità del margine di dumping e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping
(78)
Tenuto conto del volume, della quota di mercato e del prezzo delle importazioni dalla Russia e dalla Turchia, non si può considerare trascurabile l'incidenza dei margini effettivi di dumping sull'industria dell'Unione. È importante ricordare che, come indicato al considerando 16, sono in vigore misure antidumping nei confronti di otto paesi. Dato che, nel periodo considerato dall'inchiesta, l'industria dell'Unione ha visto ridursi le vendite e ha subìto perdite, le conseguenze del precedente dumping non possono considerarsi superate e si può ritenere che la produzione dell'Unione resti vulnerabile all'effetto pregiudizievole delle importazioni in dumping nel mercato dell'Unione.
4.2. Elementi microeconomici
a) Scorte
(79)
Il livello delle scorte finali dei produttori costituenti il campione è diminuito del 18 % tra il 2008 e il PI. Più precisamente, le scorte sono lievemente aumentate (2 %) nel 2009, poi sono diminuite del 13 % nel 2010 e di un altro 7 % nel PI. Nel PI le scorte finali dei produttori dell'Unione costituenti il campione sono state di 5 338 tonnellate.
Tabella 11
Scorte finali
Campione
2008
2009
2010
PI
Unità (tonnellate)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indice (2008 = 100)
100
102
89
82
Fonte: risposte al questionario
b) Salari
(80)
Il costo annuo del lavoro è diminuito del 10 % tra il 2008 e il PI. Più precisamente, è diminuito sensibilmente nel 2009 (di quasi il 20 %, calo corrispondente a quello dell'occupazione) e poi è aumentato di 4 punti percentuali nel 2010 e di altri 5 nel PI.
Tabella 12
Costo annuo del lavoro
Campione
2008
2009
2010
PI
Unità (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indice (2008 = 100)
100
81
85
90
Fonte: risposte al questionario
c) Redditività e utile sul capitale investito
(81)
Durante il periodo considerato, la redditività delle vendite del prodotto simile effettuate sul mercato dell'Unione ad acquirenti indipendenti dai produttori costituenti il campione, espressa in percentuale delle vendite nette, è passata da consistenti profitti a perdite significative. Più precisamente, i profitti sono scesi dal 9,6 % nel 2008 a - 1,2 % nel 2009 e si sono deteriorati ulteriormente nel 2010 scendendo a - 7,8 %. La situazione è leggermente migliorata nel PI, quando le perdite sono state del 7,0 %.
Tabella 13
Redditività e utile sul capitale investito
Campione
2008
2009
2010
PI
Redditività delle vendite dell'Unione
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indice (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Utile sul capitale investito
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indice (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Fonte: risposte al questionario
(82)
L'utile sul capitale investito, espresso come profitto in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito nel complesso l'andamento della redditività.
d) Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(83)
Nel 2008 il flusso di cassa netto delle attività operative è stato positivo (9,3 milioni di EUR). Nel 2009 è leggermente migliorato, passando a 9,8 milioni di EUR, ma nel 2010 è sceso a soli 1,5 milioni di EUR e quindi a - 4,6 milioni di EUR nel PI.
(84)
Non sono emerse indicazioni di difficoltà per l'industria dell'Unione a reperire capitali, principalmente in ragione del fatto che alcuni dei produttori fanno parte di grandi gruppi.
Tabella 14
Flusso di cassa
Campione
2008
2009
2010
PI
Unità (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indice (2008 = 100)
100
106
16
-50
Fonte: risposte al questionario
e) Investimenti
(85)
Gli investimenti annui delle società costituenti il campione nella produzione del prodotto simile sono diminuiti costantemente nel corso del periodo considerato. La diminuzione maggiore (32 %) si è avuta nel 2009, nel 2010 il calo è stato di 25 punti percentuali e nel PI di altri 8 punti. Gli investimenti annui complessivi sono scesi da 8,3 milioni di euro nel 2008 a 2,9 milioni di EUR nel PI.
Tabella 15
Investimenti netti
Campione
2008
2009
2010
PI
Unità (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indice (2008 = 100)
100
68
43
35
Fonte: risposte al questionario
5. Conclusioni relative al pregiudizio
(86)
L'analisi dei dati macroeconomici indica che vi è stata una diminuzione della produzione e delle vendite dei produttori dell'Unione nel corso del periodo considerato. Poiché questa diminuzione ha coinciso con il calo della domanda sul mercato dell'Unione, si è registrato un lieve aumento della quota di mercato dell'industria dell'Unione. L'utilizzo della capacità è scesa da un già basso 53 % nel 2008 al 30 % nel PI. Anche l'occupazione è diminuita del 18 %.
(87)
Allo stesso tempo gli indicatori microeconomici evidenziano un netto peggioramento della situazione economica dei produttori dell'Unione costituenti il campione. Gli andamenti dei prezzi, della redditività e dell'utile sul capitale investito delineano un quadro molto negativo, che vede il passaggio da una situazione florida nel 2008 a perdite sostanziali nel PI. Anche il flusso di cassa si è deteriorato in modo significativo.
(88)
Alla luce di quanto precede si conclude in via provvisoria che l'industria dell'Unione ha subìto un pregiudizio notevole ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(89)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se le importazioni in dumping abbiano arrecato all'industria dell'Unione un pregiudizio di dimensioni tali da potersi definire notevole. Sono stati altresì esaminati i fattori noti diversi dalle importazioni in dumping, che nello stesso periodo avrebbero potuto arrecare un pregiudizio all'industria dell'Unione, per evitare di attribuire alle importazioni in dumping l'eventuale pregiudizio causato da tali fattori.
2. Effetto delle importazioni in dumping
(90)
Tra il 2008 e il PI il volume delle importazioni in dumping del prodotto in esame è aumentato del 46 % in un mercato che ha subito una contrazione del 40 %, il che ha significato un aumento dal 2 % al 5 % della loro quota di mercato.
(91)
L'aumento delle importazioni in dumping del prodotto in esame dai paesi interessati nel periodo considerato ha coinciso con una tendenza al ribasso di tutti gli indicatori di pregiudizio dell'industria dell'Unione, a eccezione della quota di mercato. L'industria dell'Unione ha perso il 38 % delle sue vendite nell'Unione e i suoi prezzi di vendita sono scesi dell'11 % a causa della pressione esercitata dalle importazioni in dumping a basso prezzo sul mercato dell'Unione.
(92)
Il prezzo notevolmente più basso di queste importazioni ha impedito all'industria dell'Unione di trasferire l'aumento dei costi di produzione e ciò si è tradotto in livelli di redditività decrescenti e negativi durante il PI.
(93)
Sulla base di quanto precede, si è concluso in via provvisoria che le importazioni in dumping a basso prezzo dalla Russia e dalla Turchia causano un grave pregiudizio all'industria dell'Unione.
3. Effetto di altri fattori
3.1. Importazioni da altri paesi terzi
(94)
Durante il periodo considerato ci sono state importazioni di volumi significativi da altri paesi terzi, anche da paesi oggetto di misure antidumping. La quota di mercato complessiva delle importazioni da paesi diversi dalla Russia e dalla Turchia è scesa tra il 2008 e il PI dal 28 % al 23 %.
(95)
La tabella seguente presenta l'andamento del volume delle importazioni, dei prezzi e delle quote di mercato dei paesi oggetto di misure antidumping e di altri paesi terzi, sulla base dei dati Eurostat.
Tabella 16
Importazioni da altri paesi
Paese
2008
2009
2010
PI
Paesi oggetto di misure anti-dumping
Volume (tonnellate)
20 614
13 286
9 721
9 784
Quota di mercato ( %)
21
24
18
17
Prezzo medio (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Altri paesi terzi
Volume (tonnellate)
6 705
2 844
4 093
3 608
Quota di mercato ( %)
7
5
7
6
Prezzo medio (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Totale dei paesi terzi, escluse Russia e Turchia
Volume (tonnellate)
27 319
16 131
13 814
13 392
Quota di mercato ( %)
28
29
25
23
Prezzo medio (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Come risulta dalla tabella che precede, le importazioni dagli otto paesi oggetto di misure antidumping hanno continuato a penetrare nel mercato dell'Unione anche se la loro quota di mercato è scesa dal 21 % nel 2008 al 17 % nel PI. I prezzi medi di tali importazioni sono generalmente inferiori a quelli delle importazioni in dumping dai paesi interessati. Naturalmente, la tabella basata sui dati Eurostat indica i prezzi medi cif prima dell'applicazione dei dazi. Tuttavia, anche tenendo conto del dazio antidumping i prezzi di tali importazioni restano bassi e comparabili ai prezzi delle importazioni dalla Russia e dalla Turchia, e molto inferiori ai prezzi medi dei produttori dell'Unione.
(97)
Si è però osservato che esistono numerosi tipi diversi del prodotto in esame e che il confronto dei prezzi medi globali potrebbe non essere un indicatore significativo. Allo stesso tempo, si considera che le misure antidumping attualmente in vigore permettono di eliminare l'effetto pregiudizievole di tali importazioni.
(98)
Di conseguenza, e dato che la quota di mercato delle importazioni dai paesi oggetto di misure è in diminuzione, si è concluso in via provvisoria che l'effetto negativo di queste importazioni a basso prezzo non è tale da rompere il nesso di causalità tra le importazioni in dumping dai paesi interessati e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(99)
La quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi è diminuita leggermente durante il periodo considerato, passando da 7 % nel 2008 a 6 % nel PI. I prezzi medi di tali importazioni sono generalmente più elevati di quelli delle importazioni in dumping dai paesi interessati, ma leggermente inferiori ai prezzi medi dei produttori dell'Unione.
(100)
Anche se il confronto dei prezzi medi globali può non essere considerato un indicatore significativo data la varietà di tipi di prodotto, tenuto conto della tendenza al calo di tali importazioni si è concluso in via provvisoria che anche l'effetto negativo delle importazioni da altri paesi terzi non è tale da rompere il nesso di causalità tra le importazioni in dumping dai paesi interessati e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.2. Impatto della contrazione del mercato e della crisi economica
(101)
La crisi finanziaria ed economica del 2008/2009 è con ogni probabilità la causa della diminuzione del consumo di accessori per tubi. Il consumo è sceso di oltre il 40 % tra il 2008 e il 2009 ed è rimasto a questo basso livello per il resto del periodo considerato (anche se ha conosciuto un lieve incremento nel PI). Dato che i costi fissi costituiscono fino al 40 % dei costi di fabbricazione sostenuti dai produttori dell'Unione, il calo della domanda, delle vendite e della produzione si traduce in costi unitari di produzione notevolmente più elevati, e questo ha ovviamente un impatto considerevole sulla redditività dell'industria dell'Unione.
(102)
Anche ammettendo che il calo della produzione abbia potuto avere un'incidenza sulla situazione dell'industria dell'Unione, in particolare nel 2009 (quando il calo si è verificato), sarebbe ragionevole supporre che l'industria dell'Unione avrebbe potuto aumentare i suoi prezzi almeno nel medio-lungo termine e trasferire l'aumento dei costi negli anni successivi. Tuttavia, come risulta evidente dal calo dei prezzi dell'Unione, così non è stato e si può ritenere che questo non è stato possibile a causa dei prezzi notevolmente più bassi delle importazioni in dumping.
(103)
Date queste circostanze, si è concluso in via provvisoria che un effetto negativo della contrazione della domanda non è tale da rompere il nesso di causalità tra il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione e le importazioni in dumping dalla Russia e dalla Turchia.
4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(104)
In conclusione, le importazioni in dumping dalla Russia e dalla Turchia hanno causato il pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione.
(105)
Sono stati analizzati anche altri fattori che potrebbero aver causato un pregiudizio all'industria dell'Unione. A questo riguardo, si è concluso che le importazioni da altri paesi terzi, compresi i paesi oggetto di misure antidumping, e gli effetti della contrazione della domanda, per quanto possano aver contribuito al pregiudizio, non rompono il nesso di causalità.
(106)
Sulla base dell'analisi che precede, nella quale gli effetti di tutti gli altri fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione sono stati debitamente distinti e separati dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni in dumping, si conclude in via provvisoria che le importazioni in dumping dai paesi interessati hanno causato un pregiudizio notevole all'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
F. INTERESSE DELL'UNIONE
(107)
Come previsto dall'articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se, nonostante la conclusione provvisoria relativa al pregiudizio causato dal dumping, vi fossero fondati motivi per concludere che non è nell'interesse dell'Unione adottare misure in questo caso particolare. L'analisi dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti gli interessi in gioco, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(108)
È da prevedere che, se saranno imposte misure, il calo dei prezzi e le perdite si ridurranno e i prezzi di vendita dell'industria dell'Unione cominceranno a risalire, il che porterà a un significativo miglioramento della sua situazione finanziaria.
(109)
Se invece non saranno istituite misure antidumping, è assai probabile che il deterioramento della situazione dell'industria dell'Unione continui. In tale ipotesi l'industria dell'Unione perderebbe quote di mercato, non potendo seguire i prezzi di mercato determinati dalle importazioni in dumping dai paesi interessati. Gli effetti probabili sarebbero tagli dei costi e la chiusura di impianti di produzione nell'Unione, con pesanti perdite di posti di lavoro.
(110)
Tenendo conto dei fattori di cui sopra, si conclude in via provvisoria che l'istituzione di misure antidumping sarebbe nell'interesse dell'industria dell'Unione.
2. Interesse degli importatori indipendenti dell'Unione
(111)
Come indicato sopra, solo due importatori indipendenti hanno collaborato pienamente all'inchiesta rispondendo al questionario. Solo una piccola quota del fatturato di questi due importatori era collegata a rivendite del prodotto in esame. Di conseguenza, è probabile che l'incidenza delle misure sia minima.
3. Interesse degli utilizzatori
(112)
Quattro utilizzatori hanno collaborato all'inchiesta rispondendo al questionario. Nessuno di loro importa il prodotto in questione dai paesi interessati e tutti hanno indicato che l'eventuale incidenza delle misure non sarebbe significativa.
(113)
Dal momento che nessun utilizzatore che importa dai paesi interessati si è manifestato, e in assenza di informazioni che indichino il contrario, si può concludere in via provvisoria che l'incidenza delle misure sulla redditività dell'industria utilizzatrice e sulla situazione economica sarà piuttosto limitata.
4. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(114)
Si può concludere che l'istituzione di misure sulle importazioni in dumping dalla Russia e dalla Turchia del prodotto in esame darebbe all'industria dell'Unione la possibilità di migliorare la sua posizione aumentando il volume delle vendite, i prezzi di vendita e i profitti. Potrebbero aversi alcuni effetti negativi in forma di aumenti dei costi per certi importatori, ma sarebbero comunque effetti di portata limitata.
(115)
Due esportatori turchi che hanno collaborato hanno sostenuto che l'istituzione di misure nei confronti di un piccolo paese esportatore come la Turchia lascerebbe di fatto l'intero mercato dell'Unione nelle mani di pochi produttori con conseguenze negative sulla situazione concorrenziale.
(116)
A questo proposito si osserva che di regola un dazio antidumping non vuole avere un carattere proibitivo né bloccare i flussi commerciali provenienti dai paesi oggetto dell'inchiesta. Lo scopo delle misure è quello di porre in condizioni di eguaglianza i diversi attori del mercato. Si osserva inoltre che sul mercato dell'Unione vi sono più di 20 produttori europei e che le importazioni da altri paesi terzi sono consistenti. Non sembrano quindi giustificate riserve circa il carattere concorrenziale del mercato dell'Unione.
(117)
Stante quanto precede, la conclusione provvisoria è che non vi sono motivi che si oppongano all'istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni del prodotto in esame dalla Russia e dalla Turchia.
G. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(118)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in merito al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, si ritiene opportuna l'istituzione di misure provvisorie sulle importazioni del prodotto in esame originarie della Russia e della Turchia per impedire che le importazioni in dumping arrechino un ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(119)
Le misure provvisorie sulle importazioni originarie dei paesi interessati devono essere istituite a un livello che consenta di eliminare il dumping, senza eccedere il livello del pregiudizio arrecato all'industria dell'Unione dalle importazioni in dumping. Ai fini del calcolo dell'importo del dazio necessario a eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole si ritiene che le misure debbano consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare complessivamente un profitto al lordo delle imposte pari a quello che potrebbe essere ragionevolmente realizzato in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni in dumping.
(120)
Dato che i margini di undercutting stabiliti sono in tutti i casi superiori ai rispettivi margini di dumping e che l'industria dell'Unione ha subito perdite nel PI, il livello di eliminazione del pregiudizio calcolato sarà di per sé sempre superiore. Di conseguenza, non si è considerato necessario un calcolo dettagliato dei livelli di pregiudizio.
2. Misure provvisorie
(121)
Alla luce di quanto precede e in conformità all'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che nei confronti delle importazioni del prodotto in esame originarie della Russia e della Turchia debba essere istituito un dazio antidumping provvisorio a un livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il livello di eliminazione del pregiudizio, secondo la regola del dazio inferiore, che è in tutti i casi il margine di dumping.
(122)
Per la Russia, non essendovi stata collaborazione da parte dei produttori esportatori russi, è stato calcolato un margine di dumping a livello nazionale, come indicato ai considerando da 21 a 31.
(123)
Per la Turchia, dato che il livello di cooperazione è stato considerato relativamente basso, il margine di dumping residuo è stato basato su un metodo ragionevole, che ha portato a un margine superiore al valore più elevato tra i margini individuali delle tre società che hanno collaborato, come indicato al considerando 49.
(124)
Sulla base di quanto precede, le aliquote del dazio proposte sono le seguenti:
Paese
Società
Dazio antidumping provvisorio
Russia
Tutte le società
23,8 %
Turchia
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Tutte le altre società
16,7 %
(125)
Le aliquote del dazio antidumping applicabili alle singole società indicate nel presente regolamento sono state stabilite in base ai risultati dell'inchiesta e rispecchiano quindi la situazione delle società in questione accertata durante l'inchiesta. Queste aliquote del dazio (diversamente dal dazio nazionale applicabile a «tutte le altre società») si applicano quindi esclusivamente alle importazioni dei prodotti originari dei paesi interessati e fabbricati dalle società, ossia dalle specifiche persone giuridiche che sono menzionate. I prodotti importati fabbricati da altre società il cui nome e indirizzo non siano specificamente menzionati nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate alle società specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(126)
Le richieste di applicazione di queste aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio in seguito a un cambiamento della denominazione sociale o all'istituzione di nuove entità produttive o di vendita) vanno immediatamente inviate alla Commissione (4), complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare dell'indicazione di eventuali modifiche delle attività della società riguardanti la produzione e le vendite sul mercato interno e all'esportazione e connesse, ad esempio, al cambiamento della denominazione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Il regolamento potrà all'occorrenza essere modificato aggiornando l'elenco delle imprese che beneficiano di aliquote del dazio individuali.
(127)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l'aliquota del dazio per tutte le altre società deve essere applicata non soltanto ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l'Unione durante il PI.
H. DISPOSIZIONE FINALE
(128)
Ai fini di una corretta gestione, occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell'avviso di apertura possono presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere un'audizione. È inoltre opportuno precisare che le conclusioni relative all'istituzione dei dazi esposte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista dell'adozione di eventuali misure definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di accessori per tubi (diversi dagli accessori fusi, dalle flange e dagli accessori filettati), di ferro o di acciaio (escluso l'acciaio inossidabile), con un diametro esterno massimo inferiore o uguale a 609,6 mm, del tipo usato per la saldatura testa a testa o per altre applicazioni, rientranti nei codici NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ed ex 7307 99 80 (codici TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 e 7307998098) e originari della Russia e della Turchia.
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sottoelencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio antidumping provvisorio
Codice addizionale TARIC
Russia
Tutte le società
23,8 %
-
Turchia
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Tutte le altre società
16,7 %
B999
3. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
A norma dell'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 30 luglio 2012