РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 13/2012 НА СЪВЕТА
от 6 януари 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишни разследвания и съществуващи антидъмпингови мерки
(1)
През август 2001 г. с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход, inter alia, от Индия. Мерките се изразяваха в налагане на адвалорно антидъмпингово мито в размер между 0 % и 62,6 % върху вноса от поименно изброени производители износители, като към вноса от всички други дружества беше приложена остатъчна митническа ставка в размер на 53,3 %.
(2)
През август 2001 г. с Решение 2001/645/ЕО (3) Комисията прие ценови гаранции, предложени от пет индийски производители. Приемането на гаранциите впоследствие бе оттеглено (4) през март 2006 г.
(3)
През март 2006 г. с Регламент (ЕО) № 366/2006 (5) Съветът измени мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 1676/2001. Наложеното антидъмпингово мито беше в размер между 0 % и 18 %, предвид констатациите от преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на окончателните изравнителни мита, които са подробно изложени в Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета (6).
(4)
През септември 2006 г., въз основа на подадено заявление от нов производител износител, с Регламент (ЕО) № 1424/2006 (7) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1676/2001 по отношение на един индийски износител. С изменения регламент беше определен дъмпингов марж в размер на 15,5 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката, и ставка на антидъмпинговото мито в размер на 3,5 % за засегнатото дружество, като беше взет предвид размерът на маржа на субсидията по отношение на износа на дружеството, установен в хода на антисубсидийното разследване, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 367/2006. Тъй като за дружеството не е определено индивидуално изравнително мито, беше приложена ставката, определена за всички останали дружества.
(5)
През ноември 2007 г. с Регламент (ЕО) № 1292/2007 (8) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от ПЕТ с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мярката в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Със същия регламент бе прекратено частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на един индийски производител износител.
(6)
С Регламент (ЕО) № 1292/2007 също така се запазва в сила разширеното приложно поле на мерките по отношение на Бразилия и Израел, като някои дружества са освободени от посочените мерки. Последното изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 в това отношение бе направено с Регламент за изпълнение (ЕС) № 806/2010 на Съвета (9).
(7)
През януари 2009 г., след открито от Комисията по нейна собствена инициатива частично междинно преразглеждане на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от ПЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009 (10) Съветът измени окончателните антидъмпингови мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 1292/2007, както и окончателните изравнителни мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(8)
През май 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 469/2011 (11) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1292/2007, като по този начин коригира ставките на антидъмпинговите мита с оглед изтичането на 9 март 2011 г. (12) на срока на действие на изравнителното мито, наложено с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(9)
Заявителят за настоящото междинно преразглеждане - Ester Industries Limited - понастоящем е обект на окончателно антидъмпингово мито в размер на 29,3 %.
2. Искане за частично междинно преразглеждане
(10)
През юли 2010 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Искането, което е ограничено по обхват до проучване на дъмпинга, бе подадено от Ester Industries Limited, индийски производител износител („Ester“ или „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшното прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на дъмпинга.
3. Откриване на преразглеждане
(11)
Като установи, след консултации с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства, които обосновават откриването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви чрез известие, публикувано на 29 октомври 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз (13) („известието за откриване“), откриването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на заявителя.
(12)
В известието за откриване се посочваше, че с частичното междинно преразглеждане също така ще бъде оценена необходимостта, в зависимост от констатациите от преразглеждането, от изменение на митническата ставка, която понастоящем се прилага за вноса на разглеждания продукт, осъществяван от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, т.е. ставката на антидъмпинговото мито, посочена в регламента като приложима за „всички други дружества“ в Индия.
4. Разследване
(13)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („период на разследване с оглед на преразглеждането“ или „ПРП“).
(14)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износител и промишлеността от Съюза за започването на разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(15)
С цел получаване на необходимата информация за своето разследване Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на посочения за целта срок.
(16)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на дъмпинга. Беше извършена проверка на място в помещенията на заявителя.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият в рамките на настоящото преразглеждане продукт е същият като определения в изменения Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на мерките, които са в сила, а именно фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.
2. Сходен продукт
(18)
Подобно на предходните разследвания и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове употреба.
(19)
Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
а) Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар от страна на заявителя към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза.
(22)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на заявителя са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(23)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на донеслите печалба продажби на въпросния вид продукти към независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на ПРП.
(24)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове, които при необходимост бяха коригирани, беше добавен разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата въз основа на реалните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(25)
При предходното частично междинно преразглеждане, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 366/2006, бе решено, че приемането на ценови гаранции е повлияло предишните експортни цени, като ги е направило ненадеждни за определянето на бъдещото експортно поведение. При това междинно преразглеждане, като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества на световния пазар, беше решено експортната цена да бъде определена въз основа на действително заплащани или дължими цени за всички трети страни.
(26)
Припомня се, че приемането на ценови гаранции бе оттеглено през март 2006 г., т.е. повече от три години преди настоящия ПРП. Следователно експортните цени на Ester за Съюза през текущия ПРП не са били повлияни от ценови гаранции. Затова може да се заключи, че те могат да се считат за надеждни за установяването на бъдещото поведение по отношение на износа.
(27)
Тъй като всички експортни продажби на заявителя за Съюза са били извършени пряко на независими клиенти, експортните цени бяха формирани на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
в) Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на платените от заявителя разходи за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, за комисиони, финансови разходи и разходи за опаковане.
(29)
Заявителят изтъкна, че в сравнение с предишното разследване в рамките на междинното преразглеждане, сега той предлага на своите клиенти по-разнообразни химически покрития и този аспект трябва да бъде взет предвид при класирането на разглеждания продукт в различни видове продукти. Въпреки това дружеството не доказа, че наличието на различни видове химически покрития влияе върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар и на експортния пазар на ЕС в зависимост от вида на химическото покритие. Следователно трябва да бъде запазена приложената при предишните разследвания класификация на продукта и твърдението да бъде отхвърлено.
(30)
Заявителят също поиска корекция на експортните цени въз основа на ползите, получени при износ съгласно схемата за вписване на митата (DEPB) на база след износа. В тази връзка бе установено, че съгласно тази схема получените при износа на разглеждания продукт кредити биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими върху вноса на всички стоки или биха могли да се продават свободно на други дружества. В допълнение, не съществува задължение внасяните стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. Естер не доказаха, че ползите по DEPB оказват влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по DEPB. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Освен това заявителят поиска корекция на експортната цена въз основа на ползите, получени в рамките на схемата за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCG) и схемата за експортни кредити. В тази връзка следва да се отбележи, че подобно на другите схеми, посочени по-горе, не съществува задължение внасяните по схемата EPCG стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. На второ място, заявителят не представи никакви доказателства за изрична връзка между ценообразуването на стоките за износ и ползите, получени в рамките на схемата EPCG и схемите за експортни кредити. И на последно място, заявителят не доказа, че ползите по тези две схеми са оказали влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата EPCG и схемите за експортни кредити. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Дъмпингов марж
(32)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. След направените забележки във връзка с оповестяването, изложени в съображения 44 и 45 по-долу, дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза, без платено мито, е 8,3 %.
Г. ДЪЛГОТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЯНАТА В ОБСТОЯТЕЛСТВАТА
(33)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(34)
В това отношение разследването показа, че Ester действително са предприели редица мерки за намаляване на разходите и подобряване на ефективността. По-специално дружеството се е модернизирало и е изградило нова производствена линия. Освен това в резултат на значително увеличение в производството режийните разходи съществено са намалели. Дружеството също така е съумяло да организира снабдяването си със суровини по по-ефективен начин (от по-близко място) и по този начин да намали значително разходите за навло. Това намаление на разходите има пряко въздействие върху дъмпинговия марж. Следователно тази промяна в обстоятелствата може да бъде счетена за промяна с дълготраен характер.
(35)
Що се отнася до експортната цена, разследването показа определена стабилност в политиката на ценообразуване на Ester в продължение на дълъг период, между 2006 г. (годината, в която гаранцията бе отменена) и 2010 г. (почти в края на ПРП). Като се има предвид тази промяна в методологията за определяне на експортната цена на Ester за Съюза, както е описано в съображения 24 и 25 по-горе, и гореупоменатата стабилност на цените, новоизчисленият дъмпингов марж вероятно ще бъде с дълготраен характер.
(36)
Поради това бе счетено, че няма вероятност обстоятелствата, довели до откриване на това междинно преразглеждане, да се променят в близко бъдеще по начин, който да се отрази на констатациите, направени в хода на междинното преразглеждане. Поради това се стигна до заключението, че променените обстоятелства са с дълготраен характер и че прилагането на мярката в сегашния ѝ размер вече не е обосновано.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(37)
Един производител износител заяви, че средният дъмпингов марж за извадката следва да бъде преизчислен, в случай че настоящото междинно преразглеждане установи по-нисък дъмпингов марж за Ester (което беше едно от дружествата в извадката) в сравнение с по-рано установения. Следва да се припомни, че обхватът на настоящото частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент е изрично ограничен до преразглеждане на дъмпинговия марж на заявителя, отделен износител, а именно Ester. Поради това разследването бе ограничено до специфичното положение на заявителя, като се вземат предвид всички относими и надлежно документирани доказателства (14). Заключенията, направени на тази основа, не са уместни за другите дружества в извадката или всякакви други производители износители от засегнатата страна.
(38)
Счита се, че определянето на нов среднопретеглен дъмпингов марж за извадката в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент при такива обстоятелства не е нито юридически възможно, нито е икономически подходящо, поради изброените по-долу причини. Следва да се припомни, че изчисляването на среднопретегления дъмпингов марж за извадката ще се използва само когато в контекста на дадено разследване се смята, че броят на износителите е толкова голям, че индивидуалното разследване на всички съдействащи износители ще натовари ненужно институциите и ще осуети приключването на разследването в рамките на задължителния срок, определен в основния регламент. След това се приема, че изчислението на среднопретегления марж на основата на дъмпинговите маржове на включените в извадката износители е представително за дъмпинговия марж на невключените в извадката съдействащи износители. Това може да бъде валидно единствено ако това изчисление е направено въз основа на дъмпинговите маржове, които се отнасят за същия период от време. Нито едно от горепосочените обстоятелства не е налице в контекста на частично междинно преразглеждане, ограничено до едно дружество, първоначално включено в извадката, като настоящото разследване. Вследствие на това се стигна до заключението, че фактическите обстоятелства на настоящото частично междинно преразглеждане са такива, че разпоредбите на член 9, параграф 6 не се прилагат ясно.
(39)
Необходимо е да се припомни, че изявлението в известието за откриване на процедура, съгласно което „ако се установи, че мерките следва да се отменят или изменят за заявителя, може да е необходимо да се измени размерът на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от други дружества от Индия“ означава, че в резултат на преразглеждането се заключава, че остатъчното мито може да се увеличи, за да се избегне заобикаляне на мерките (15). Тъй като ставката на прилаганото за заявителя мито е преразгледана в посока към намаляване, горепосочената разпоредба на известието за откриване не е приложима.
(40)
С оглед на причините, описани в съображения 37-39 по-горе, твърдението, че средният за извадката дъмпингов марж следва да бъде преизчислен, трябва да бъде отхвърлено.
(41)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде предложено изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.
(42)
Заявителят повтори твърденията си относно класирането на продукта, упоменато в съображение 29, както и претенциите си по отношение на корекцията в експортната цена, дължаща се на ползите от DEPB, EPCG и схемите за експортни кредити, съгласно описаното в съображения 30 и 31. Тъй като обаче не бяха представени нови елементи, които биха могли да променят констатациите на Комисията, твърденията бяха отхвърлени.
(43)
Заявителят освен това оспори метода на изчисляване на CIF стойността на тези трансакции, осъществени по цени франко границата. При определяне на единичната CIF цена Комисията е съотнесла общия обем на разходите за навло, платени от дружеството за всички експортни трансакции, включително трансакции франко границата. Дружеството заяви, че общата стойност на разходите за навло е трябвало да бъде съотнесена само към CIF трансакциите. Това възражение бе прието.
(44)
На последно място, заявителят изтъкна, че не всички продажби от извадката са били изключени от определянето на дъмпинговия марж. Това твърдение също бе прието.
(45)
След разследването за преразглеждане предложеният преразгледан дъмпингов марж и ставка на антидъмпинговото мито, които се прилагат по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от Ester Industries Limited, възлизат на 8,3 %,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването, отнасящо се до Ester Industries Limited в таблицата в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, се заменя със следното:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Индия
8,3
A026“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 януари 2012 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 13/2012 DEL CONSIGLIO
del 6 gennaio 2012
che modifica il regolamento (CE) n. 1292/2007 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, e l’articolo 11, paragrafi 3, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Inchieste precedenti e misure antidumping in vigore
(1)
Nell’agosto del 2001 il Consiglio ha istituito con il regolamento (CE) n. 1676/2001 (2) un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari, tra l’altro, dell’India. Le misure consistevano in un dazio antidumping ad valorem, compreso tra lo 0 % e il 62,6 %, applicabile alle importazioni provenienti da singoli produttori esportatori figuranti in un elenco, con un’aliquota di dazio residuo del 53,3 % applicata alle importazioni da tutte le altre società.
(2)
Con la decisione 2001/645/CE (3) la Commissione ha accettato nell’agosto 2001 gli impegni sui prezzi offerti da cinque produttori indiani. Nel marzo del 2006 è stata successivamente ritirata l’accettazione degli impegni offerti (4).
(3)
Con il regolamento (CE) n. 366/2006 (5) il Consiglio ha modificato nel marzo 2006 le misure prese mediante il regolamento (CE) n. 1676/2001. Il dazio antidumping così rivisto, la cui aliquota era compresa tra lo 0 % e il 18 %, teneva conto dei risultati del riesame in previsione della scadenza dei dazi compensativi definitivi di cui al regolamento (CE) n. 367/2006 del Consiglio (6).
(4)
In seguito alla richiesta di un nuovo produttore esportatore il Consiglio ha modificato nel settembre 2006 il regolamento (CE) n. 1424/2006 (7) nei confronti di un esportatore indiano mediante il regolamento (CE) n. 1676/2001. Il regolamento modificato stabilisce un margine di dumping del 15,5 % per le società non incluse nel campione e fissa un’aliquota di dazio antidumping del 3,5 % per la società in questione, tenendo conto del margine di sovvenzione all’esportazione accertato per la società medesima dall’inchiesta antisovvenzioni che ha determinato l’adozione del regolamento (CE) n. 367/2006. Giacché per la società non era stata fissata un’aliquota individuale per il dazio compensativo, si è applicata l’aliquota di dazio stabilita per tutte le altre società.
(5)
Con il regolamento (CE) n. 1292/2007 (8) del Consiglio è stato imposto nel novembre 2007 un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India, in seguito a un riesame in previsione della scadenza condotto in ottemperanza all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. Con lo stesso regolamento è stato chiuso il riesame intermedio parziale in applicazione dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento antidumping di base, con portata limitata all’esame del dumping relativo a un produttore esportatore indiano.
(6)
Il regolamento (CE) n. 1292/2007 ha inoltre mantenuto l’estensione delle misure a Brasile e Israele, con l’esenzione di alcune società. L’ultima modifica del regolamento (CE) n. 1292/2007 a questo proposito è stata introdotta con il regolamento d’esecuzione (UE) n. 806/2010 del Consiglio (9).
(7)
In seguito a un riesame intermedio parziale avviato di propria iniziativa dalla Commissione in merito al sovvenzionamento di cinque produttori indiani di fogli di PET, il Consiglio ha modificato nel gennaio del 2009, mediante il regolamento (CE) n. 15/2009 (10), i dazi antidumping definitivi imposti a tali società dal regolamento (CE) n. 1292/2007 e i dazi compensativi imposti alle medesime dal regolamento (CE) n. 367/2006.
(8)
Nel maggio 2011 il Consiglio ha modificato il regolamento (CE) n. 1292/2007 con il regolamento d’esecuzione (UE) n. 469/2011 (11), adattando così le aliquote di dazio antidumping in vista della scadenza, fissata per il 9 marzo 2011 (12), del dazio compensativo previsto dal regolamento (CE) n. 367/2006.
(9)
Al richiedente considerato in questo esame intermedio, ovvero Ester Industries Limited, si applica attualmente un dazio antidumping definitivo del 29,3 %.
2. Domanda di riesame intermedio parziale
(10)
Nell’luglio 2010 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base. La richiesta, limitata all’esame del dumping, è stata presentata dalla Ester Industries Limited, un produttore esportatore dell’India («Ester» o «il richiedente»). Il richiedente ha sostenuto nella sua domanda che le circostanze alla base delle misure siano mutate e che tali mutamenti avessero carattere duraturo. Il richiedente ha fornito elementi di prova prima facie del fatto che non sia più necessario mantenere la misura al livello attuale per compensare il dumping pregiudizievole.
3. Apertura di un riesame
(11)
Dopo aver sentito il comitato consultivo e aver stabilito che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare l’apertura di un riesame intermedio parziale, la Commissione ha avviato, con un avviso di apertura pubblicato il 29 ottobre 2010 nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (13) («avviso di apertura»), un riesame intermedio parziale, limitato all’esame del dumping concernente il richiedente, a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base.
(12)
Secondo l’avviso d’apertura lo scopo dell’inchiesta di riesame intermedio parziale era anche di valutare, in base ai risultati del riesame, la necessità di modificare l’aliquota del dazio applicabile alle importazioni del prodotto in esame effettuate dai produttori esportatori del paese interessato non citati singolarmente nell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1292/2007, ovvero l’aliquota del dazio antidumping applicabile a «tutte le altre società» in India.
4. Inchiesta
(13)
L’inchiesta relativa al livello di dumping riguarda il periodo compreso tra il 1o ottobre 2009 e il 30 settembre 2010 («il periodo dell’inchiesta ai fini del riesame» o «PIR»).
(14)
La Commissione ha formalmente informato il richiedente, le autorità del Paese esportatore e i produttori comunitari dell’apertura del riesame intermedio parziale. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione.
(15)
Per ottenere le informazioni ritenute necessarie ai fini dell’inchiesta la Commissione ha inviato un questionario al richiedente e ha ricevuto una risposta entro il termine fissato.
(16)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare la portata di un eventuale dumping. È stata effettuata una visita di verifica presso la sede del richiedente.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(17)
Il prodotto in esame, ovvero i fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India attualmente classificati ai codici NC ex 3920 62 19 ed ex 3920 62 90, è lo stesso definito dal regolamento (CE) n. 1292/2007 nella sua stesura più recente, che istituisce i provvedimenti in vigore.
2. Prodotto simile
(18)
Come nelle inchieste precedenti, con la presente inchiesta è stato dimostrato che i fogli di polietilene tereftalato (PET) prodotti in India ed esportati nell’Unione, così come i fogli di polietilene tereftalato (PET) prodotti e venduti localmente sul mercato indiano e i fogli di polietilene tereftalato (PET) prodotti e venduti da produttori dell’Unione sul mercato dell’Unione, presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e gli stessi impieghi di base.
(19)
Questi prodotti sono pertanto considerati simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
a) Valore normale
(20)
In ottemperanza all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato in primo luogo se le vendite del prodotto simile effettuate dal richiedente ad acquirenti indipendenti sul mercato interno fossero rappresentative, ossia se il loro volume totale fosse pari o superiore al 5 % del volume totale delle corrispondenti esportazioni verso l’Unione.
(21)
La Commissione ha quindi individuato i tipi di prodotto simile venduti dalla società sul mercato interno, identici o direttamente comparabili ai tipi esportati nell’Unione.
(22)
Si è quindi proceduto ad appurare se le vendite sul mercato interno del richiedente fossero rappresentative per ciascun tipo di prodotto, ovvero se le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto costituissero almeno il 5 % del volume delle vendite dello stesso tipo di prodotto effettuate nell’Unione. Per i tipi di prodotto venduti in quantità rappresentative si è quindi esaminato se tali vendite fossero state realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, come previsto dall’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(23)
L’esame per accertare se le vendite interne di ciascun tipo di prodotto venduto sul mercato interno in quantitativi rappresentativi potessero essere considerate come vendite realizzate nel corso di normali operazioni commerciali è stato effettuato calcolando la percentuale delle vendite remunerative del tipo di prodotto in questione ad acquirenti indipendenti. In tutti i casi in cui le vendite interne di un particolare tipo di prodotto siano state realizzate in quantità sufficienti nel corso di normali operazioni commerciali il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivo sul mercato interno, determinato a sua volta calcolando la media ponderata di tutte le vendite interne di questo tipo di prodotto effettuate nel PIR.
(24)
Per gli altri tipi di prodotto, le cui vendite sul mercato interno non sono state rappresentative o non sono avvenute nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale è stato ricostruito con le modalità previste dall’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base. Il valore normale è stato ricostruito sommando ai costi di produzione dei tipi esportati, eventualmente adeguati, una ragionevole percentuale per le spese generali, amministrative e di vendita e un ragionevole margine di profitto sulla base dei dati effettivi riguardanti la produzione e le vendite del prodotto simile effettuate dal produttore esportatore sottoposto all’inchiesta nel corso di normali operazioni commerciali, in ottemperanza all’articolo 2, paragrafo 6, prima frase, del regolamento di base.
b) Prezzo all’esportazione
(25)
Dal precedente esame intermedio, che ha portato all’adozione del regolamento (CE) n. 366/2006, è emerso che in passato gli impegni relativi ai prezzi hanno inciso sui prezzi all’esportazione in modo tale da renderli inattendibili per la determinazione del futuro andamento delle esportazioni. Poiché la Ester ha venduto il prodotto in esame in quantità considerevoli sul mercato mondiale durante il PIR, nel corso del riesame intermedio è stato deciso di stabilire il prezzo all’esportazione in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili verso tutti i paesi terzi.
(26)
Si ricorda che nel marzo del 2006, ossia più di tre anni prima dell’attuale PIR, è stata ritirata l’accettazione degli impegni relativi ai prezzi. Per tale motivo durante l’attuale PIR i prezzi all’esportazione verso l’Unione non sono stati influenzati dagli impegni relativi ai prezzi. È pertanto possibile considerarli attendibili per la determinazione del futuro andamento delle esportazioni.
(27)
Dato che tutte le vendite all’esportazione del richiedente verso l’Unione sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti, i prezzi all’esportazione sono stati calcolati in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili per il prodotto in esame, come previsto dall’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
c) Confronto
(28)
Il confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto conto, in ottemperanza all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze attinenti a vari fattori che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità. A tale scopo sono stati effettuati gli opportuni adeguamenti, se applicabili e giustificati, per tener conto delle differenze di costi di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, commissioni, costi finanziari e spese d’imballaggio pagati dal richiedente.
(29)
Il richiedente ha dichiarato di offrire una maggiore variazione di rivestimenti chimici rispetto a quelli offerti nel periodo della precedente inchiesta ai fini del riesame intermedio e che tale aspetto va preso in considerazione durante la classificazione per tipo del prodotto in questione. La società non ha tuttavia dimostrato che i diversi tipi di rivestimento incidono sulla comparabilità dei prezzi e, in particolare, che gli acquirenti pagano sistematicamente prezzi diversi sul mercato interno e sul mercato d’esportazione nell’UE a causa della differenza fra tali fattori. Per tale motivo la classificazione del prodotto resta invariata rispetto alle precedenti inchieste e la richiesta non può essere accolta.
(30)
Il richiedente ha inoltre chiesto un adeguamento del prezzo all’esportazione corrispondente ai vantaggi ottenuti al momento dell’esportazione nel quadro del sistema di credito di dazi d’importazione («Duty Entitlement Passbook Scheme», DEPBS) su base post-esportazione. A questo proposito si è rilevato che, nell’ambito di questo sistema, i crediti ottenuti all’esportazione del prodotto in esame possono essere utilizzati per compensare i dazi dovuti sulle importazioni di qualsiasi tipo di merce oppure possono essere venduti liberamente ad altre società. Non è inoltre previsto che le merci importate siano destinate soltanto alla produzione del prodotto esportato in questione. La Ester non ha dimostrato che i vantaggi ottenuti a titolo del DEPBS incidano sulla comparabilità dei prezzi e, in particolare, che gli acquirenti abbiano pagato prezzi diversi sul mercato interno a causa dell’applicazione di tale sistema. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(31)
Il richiedente ha inoltre chiesto un adeguamento del prezzo all’esportazione sulla base dei vantaggi ottenuti grazie al regime di esenzione dal dazio d’importazione sui beni strumentali («Export Promotion Capital Goods Scheme», EPCGS) e ai crediti all’esportazione («Export Credit Scheme», ECS). A questo proposito va detto che, analogamente ai sistemi di cui sopra, non è previsto che le merci importate applicando l’EPCGS siano destinate soltanto alla produzione del prodotto esportato in questione. In secondo luogo, il richiedente non ha presentato alcuna prova che dimostrasse un collegamento esplicito tra le merci esportate e i vantaggi ottenuti grazie ai sistemi EPCGS ed ECS. Infine il richiedente non ha provato che i vantaggi ottenuti grazie a questi due sistemi incidano sulla comparabilità dei prezzi e, in particolare, che gli acquirenti abbiano sistematicamente pagato prezzi diversi sul mercato interno a causa dell’applicazione dell’EPCGS e dell’ECS. L’argomento viene quindi respinto.
d) Margine di dumping
(32)
Come previsto dall’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione del tipo corrispondente a quello del prodotto in esame. In seguito alle osservazioni riguardanti la diffusione di cui ai considerando 44 e 45, il margine di dumping espresso sotto forma di percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, al netto del dazio, è dell’8,3 %.
D. CARATTERE DURATURO DEL CAMBIAMENTO DI CIRCOSTANZE
(33)
In applicazione dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, si è inoltre verificato se il cambiamento delle circostanze potesse ragionevolmente essere considerato duraturo.
(34)
A questo proposito l’inchiesta ha rivelato che la Ester ha effettivamente adottato parecchi provvedimenti per la riduzione dei costi e l’incremento dell’efficienza. In particolare la società ha modernizzato e costruito una nuova linea di produzione. A seguito del considerevole aumento di produttività, le spese generali sono inoltre diminuite. La società ha anche cominciato a effettuare un approvvigionamento delle materie prime più efficiente (ottenendole da un luogo più vicino) ed è riuscita in tal modo ad abbassare considerevolmente le spese di trasporto. Tale riduzione dei costi ha un effetto diretto sul margine di dumping. Il cambiamento di circostanze può pertanto ritenersi duraturo.
(35)
Per quanto riguarda il prezzo all’esportazione, dall’inchiesta è emersa una certa stabilità nelle politiche dei prezzi della Ester su un lungo periodo, ovvero tra il 2006 (anno in cui gli impegni sono stati revocati) e il 2010 (quasi alla fine del PIR). In base al cambiamento del metodo per la determinazione dei prezzi della Ester all’esportazione nell’Unione, come descritto nei considerando 24 e 25, e alla sopra citata stabilità dei prezzi, il nuovo margine di dumping è stato ricalcolato, probabilmente in modo duraturo.
(36)
Si ritiene perciò che le circostanze che hanno condotto all’apertura del presente riesame intermedio non dovrebbero in un futuro prossimo evolvere in modo tale da inficiarne le conclusioni. Si è pertanto concluso che il cambiamento delle circostanze è di natura duratura e che l’applicazione della misura al suo livello attuale non è più giustificata.
E. MISURE ANTIDUMPING
(37)
Un produttore esportatore ha sostenuto che il margine di dumping medio del campione dovrebbe essere ricalcolato nel caso in cui l’attuale esame intermedio dovesse dare luogo a un abbassamento del margine di dumping per la Ester (una delle società del campione) rispetto a quello imposto in precedenza. Va ricordato che, in ottemperanza all’articolo 11, paragrafo 3, il campo d’applicazione dell’inchiesta ai fini del riesame intermedio è esplicitamente limitato alla revisione del margine di dumping del richiedente, un singolo esportatore, ovvero la Ester. Per tale motivo l’inchiesta è stata limitata alle circostanze specifiche del richiedente, tenendo conto di tutti gli elementi di prova pertinenti e debitamente fondati e documentati (14). Le conclusioni a cui si è giunti su tale base non sono applicabili alle altre società del campione o a qualsiasi altro produttore esportatore del paese in questione.
(38)
Si ritiene che in tali circostanze la determinazione di un nuovo margine di dumping medio per il campione conformemente all’articolo 9, paragrafo 6, del regolamento di base, non sia né possibile dal punto di vista giuridico, né opportuno dal punto di vista economico per i motivi che seguono: va ricordato che si ricorrerà a un calcolo del margine di dumping medio per l’intero campione soltanto se, nel contesto di una data inchiesta, il numero degli esportatori è così elevato che lo svolgimento di indagini individuali per ciascun esportatore che abbia collaborato costituirebbe un onere eccessivo per le istituzioni e pregiudicherebbe la conclusione dell’inchiesta entro il termine imperativo di cui al regolamento di base. In tale caso si presume che il margine di dumping medio ponderato, calcolato sulla base dei margini di dumping degli esportatori del campione, sia rappresentativo per il margine di dumping degli esportatori disposti a collaborare non inclusi nel campione. I calcoli risultano rappresentativi soltanto se fatti sulla base dei margini di dumping relativi allo stesso periodo. Nell’ambito dell’attuale riesame intermedio limitato a una società facente originariamente parte del campione, come è il caso per l’inchiesta in questione, non sussiste nessuna delle condizioni summenzionate. Si è quindi giunti alla conclusione che le circostanze obiettive dell’attuale riesame intermedio parziale siano tali da determinare chiaramente l’inapplicabilità delle discipline di cui all’articolo 9, paragrafo 6.
(39)
Va ricordato che la dichiarazione nell’avviso di apertura in cui viene asserito che «se viene accertato che le misure debbano essere abrogate o modificate in relazione al richiedente, potrà essere necessario modificare l’aliquota del dazio attualmente applicabile alle importazioni del prodotto in esame da altre società indiane» significa che conseguentemente all’inchiesta il dazio residuo potrebbe aumentare per evitarne l’elusione (15). Dato che l’aliquota del dazio del richiedente è stata abbassata, la disposizione di cui all’avviso di apertura non è pertinente.
(40)
Tenuto conto dei motivi di cui ai considerando da 37 a 39, la richiesta di ricalcolare il margine di dumping medio del campione è stata respinta.
(41)
Le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva proporre una modifica dell’aliquota del dazio applicabile al richiedente ed è stata data loro la possibilità di presentare osservazioni.
(42)
Il richiedente ha ribadito le proprie richieste riguardanti la classificazione del prodotto di cui al considerando 29 e l’adeguamento della restituzione del dazio sul prezzo all’esportazione dovuto ai vantaggi ottenuti grazie al DEPBS, l’EOCGS e l’ECS, come descritto nei considerando 30 e 31. Dato che non sono stati forniti elementi nuovi che potessero determinare una modifica delle conclusioni della Commissione, le richieste sono state tuttavia respinte.
(43)
Il metodo di calcolo del valore cif delle operazioni eseguite su base fob è stato ulteriormente contestato dal richiedente. Per stabilire il valore unitario cif la Commissione ha messo in relazione il totale delle spese di trasporto pagate dalla società con tutte le operazioni di esportazione, incluse quelle fob. La società ha avanzato la richiesta di mettere in relazione il totale delle spese di trasporto soltanto con le operazioni cif. Tale richiesta è stata accettata.
(44)
In conclusione il richiedente ha sostenuto che non tutte le vendite del campione siano state escluse dal calcolo per stabilire il margine di dumping. Anche questa richiesta è stata accettata.
(45)
Dopo il periodo di riesame parziale il margine di dumping e l’aliquota del dazio antidumping riveduti e proposti, applicabili alle importazioni del prodotto in esame fabbricato dalla Ester Industries Limited, ammontano all’8,3 %,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Nella tabella dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1292/2007 la voce concernente la Ester Industries Limited è sostituita dalla seguente:
«Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, India
8,3
A026»
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 6 gennaio 2012